SVEUČILIŠTE  U  ZAGREBU

FILOZOFSKI  FAKULTET

ODSJEK  ZA  ANGLISTIKU

STUDIJ  ŠVEDSKOG  JEZIKA  I  KULTURE

ožujak 2005.

S A D R Ž A J:

I.1.  	UVOD …………………………………………………………………	2

I.2.  	OPĆI  DIO …………………………………………………………….  	4 
     	   Diplomski studij ……………………………………………………..	4
		Uvjeti upisa na studij ………………………………………….        4
		Ciljevi diplomskog studija ……………………………………. 	4
I.3.	OPIS PROGRAMA DIPLOMSKOG STUDIJA ……………………….     6 
	Shema diplomskog studija (“hodogram”) ………………………………     6 
	    Lingvistički studij švedskog jezika …………………………………..     6
		Pregled kolegija po semestrima
Ponuda izbornih kolegija na Katedri
Preporučeni izborni kolegiji 
	    Prevoditeljski studij švedsko jezika i kulture ………………………...    7
		Pregled kolegija po semestrima 
		Ponuda izbornih kolegija na Katedri
		Preporučeni izborni kolegiji
Opis kolegija diplomskog studija ……………....….……………………    8
	Lingvistički studij švedskog jezika ……….……………………     8 
	   Izborni kolegiji na Katedri …………………………………...   14 
	Prevoditeljski studij švedskog jezika i kulture …………………   18
	   Izborni kolegiji na Katedri ……………………………………   29 
Struktura studija, ritam studiranja i obveze studenata, završetak studija..  33 
Predmeti koje student može izabrati s drugih studija …………………...  33 
	Lingvistički studij švedskog jezika ……………………………..  33
	Prevoditeljski studij švedskog jezika i kulture ………………….  34 
Popis predmeta koji se mogu izvoditi na stranom jeziku ……………….  34

II.1. 	OPĆI  DIO – Moduli ……………………………………………………  35

II.2. 	OPIS PROGRAMA MODULA ………………………………………...  36
   Moduli na Katedri za skandinavske jezike i književnosti ……………   36
	Shema (“hodogram”) modula ……………………………….…..  36 
	Opis kolegija u modulima
	      Modul ‘Švedski jezik u lingvističkom opisu’ ……………….. 38  
	      Modul ‘Književnost švedskog jezičnog izraza’ ………………44 
	      Modul ‘Norveška i Skandinavija’ …………………………… 50  

PRIJEDLOG  DIPLOMSKIH  PROGRAMA

Naziv  studija:  Švedski  jezik  i  kultura 

I.1. UVOD

Studij švedskog jezika i književnosti ove godine obilježava 20 godina od svog pokretanja. U tom je periodu narastao od lektorata do trogodišnjeg slobodnog studija otvorenog za studente cijelog zagrebačkog sveučilišta. Takvom je svojom koncepcijom studij i prije današnje reforme navijestio neke od principa koje ona afirmira, u prvom redu  interdisciplinarnost, komplementarnost različitih studijskih programa te prožimanje studija na različitim sastavnicama Sveučilišta. Kako je dosadašnje iskustvo potvrdilo interes studenata za takav oblik komplementarnosti te vrijednost takvog obogaćivanja studentovog glavnog programa studija, Katedra namjerava sačuvati tu mogućnost i u narednom periodu te će stoga, osim studija švedskog jezika i kulture kao A-predmeta, nuditi i program B-predmeta te tri modula. Na prijemni ispit za studij se dosad, u svim njegovim razvojnim fazama (lektorat, dvogodišnji studij, trogodišnji studij) uvijek prijavljivalo dva do tri puta više kandidata od upisnih kvota, što je razlog očekivanju da će i nakon reforme interes za ovaj studij biti znatan.

Iskustvo dosadašnjih studenata sugerira da im je studij bio koristan i primjenjiv na različite načine: od angažmana upravo na temelju skandinavističke kompetencije (prevoditeljski poslovi, u prvom redu na HTV i u izdavaštvu, gdje je došlo do promjene norme za prijevode sa švedskog jezika – prijevodi se više ne ostvaruju indirektno, prevođenjem engleskih ili njemačkih prijevoda švedskih tekstova, već se prevodi izravno sa švedskog izvornika; osim prevoditeljskog, i nastavnički angažmani u školama stranih jezika), preko onih u kojima je poznavanje švedskog jezika i skandinavskih kultura bilo jednom od bitnih komponenti kvalificiranosti za pojedine poslove (u državnoj upravi), do onih u kojima skandinavistička  kompetencija nije bila temeljna kvalifikacija za određeni posao, ali je bila presudna budući da je istaknula kandidate u odnosu na njihove kolege na osnovnom studiju (npr. pri zapošljavanju diplomanata Ekonomskog fakulteta ili Fakulteta političkih znanosti). Za neke je bivše studente studij švedskog znatno utjecao na njihov nastavak studija na poslijediplomskoj razini, bilo da im je povećao interes i pružio im bitna znanja i uvide (studenti na poslijediplomskim studijima lingvistike, književnosti, kulturologije, prevoditeljstva) bilo da im je omogućio ostvarivanje međunarodnih kontakata i efikasnije studiranje na inozemnim institucijama (studenti molekularne biologije, prevoditeljstva). Napokon, nema sumnje da je i onim  studentima za čije zapošljavanje dosadašnji dopunski studij nije bio direktno relevantan, on ipak omogućio  bitno proširenje znanja i kompetencija te stjecanje iskustava važnih za mnoga radna mjesta (npr. jezičnog izražavanja i komunikacijske kompetencije, mogućnost ostvarivanja kontakta sa skandinavskim organizacijama i pojedincima, mogućnost upotrebe skandinavske stručne literature, bolje razumijevanje multikulturalnosti ali i zajedničkog europskog identiteta itd.).

Očekujemo da će reformirani studij svojom raznolikošću modela i smjerova omogućiti još veću primjerenost programa i još bolju usklađenost očekivanja i planirane primjene stečenih znanja i kompetencija od strane studenata. Programi su svojom osnovnom logikom i strukturom u skladu s usporedivim programima na drugim europskim sveučilištima, a istovremeno i u skladu s akademskom tradicijom na Filozofskom fakultetu zagrebačkog Sveučilišta. Iz tog razloga očekujemo da neće biti problema u prihvaćanju studenata švedskog jezika i/ili književnosti / kulture s drugih europskih sveučilišta, kao ni u odobravanju studijskih boravaka naših studenata na drugim sveučilištima. Očekujemo, također, da će za predložene programe postojati interes i među studentima domaćih i inozemnih sveučilišta koja nemaju  studij skandinavistike (npr. slovenska i bosanskohercegovačka), što potvrđuje i već iskazani interes nekoliko slovenskih studenata.

Dosadašnji se studij realizirao uz snažnu potporu Švedskog instituta, institucije koja je u velikoj mjeri doprinijela razvoju studija i Katedre (posredovanjem u angažiranju švedskih lektora, financijskom podrškom, donacijama knjiga i časopisa, redovnim stipendiranjem studenata, omogućavanjem sudjelovanja nastavnika na stručnim skupovima, potporom posjeta gostujućih predavača). S obzirom na zajedničke pozitivne ocjene dosadašnje suradnje, ne sumnjamo da će se ta suradnja i nastaviti. Štoviše, vjerojatno je da će podrška postati još i izrazitija uvođenjem studija švedskog kao glavnog studija (A-predmeta u preddiplomskom ciklusu odnosno uvođenjem programa diplomskog studija). 

I.2. OPĆI DIO 

DIPLOMSKI  STUDIJ  švedskog  jezika  i  kulture 
Naziv studija: Diplomski studij švedskog jezika i kulture
Naziv programa:  a)  Lingvistički studij švedskog jezika
		       b) Prevoditeljski studij švedskog jezika i kulture
Nositelj studija: Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu
Izvođač studija:  Katedra za skandinavske jezike i književnosti Odsjeka za anglistiku
Trajanje diplomskog studija, smjerovi i akademski naziv: 
Diplomski studij švedskog jezika i kulture traje četiri semestra. Studenti biraju jedan od dva ponuđena smjera:
a) Lingvistički studij švedskog jezika
b) Prevoditeljski studij švedskog jezika i kulture,
svaki vrijednosti 60 ECTS bodova. Oba se smjera studiraju u dvopredmetnom režimu. 
Po završetku studija student stječe naziv
a)  magistra/ar skandinavistike – smjer Lingvistički studij švedskog jezika,
odnosno
b)  magistra/ar skandinavistike – smjer Prevoditeljski studij švedskog jezika i kulture.

Uvjeti upisa na studij: Na diplomski se studij mogu izravno upisati studenti koji su završili preddiplomski studij švedskog jezika i kulture na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, odnosno studenti koji su sakupili min 100 bodova na studiju švedskog jezika na nekom drugom europskom fakultetu. Ukoliko broj kandidata prelazi upisnu kvotu, kandidati se kvalificiraju na temelju ocjena na preddiplomskom studiju i rezultata na prijemnom ispitu.
Studenti drugih neofiloloških grupa, kao i studija  opće lingvistike i komparativne književnosti koji su sakupili min 150 ECTS bodova na tim studijskim grupama (na zagrebačkom ili nekom drugom europskom sveučilištu) mogu se upisati nakon položenog jezičnog ispita. Tijekom prve godine studija ti studenti moraju položiti ispite iz onih kolegija preddiplomskog studija švedskog jezika i kulture koje propiše povjerenstvo na Katedri.

Ciljevi diplomskog studija:
a) Lingvistički studij švedskog jezika
Studiranjem ovog smjera student stječe visoku razinu jezične i komunikacijske kompetencije; osnovno poznavanje svih temeljnih te dublje poznavanje nekih lingvističkih disciplina s primjenom na švedski jezik; znatnu sposobnost kritičkog razmišljanja, naročito na području lingvistike; sposobnost provođenja lingvističke analize i jednostavnijih istraživanja, u prvom redu na temelju švedskog i hrvatskog jezičnog materijala; visoku razinu akademske pismenosti, sposobnosti korištenja stručne literature te drugih akademskih vještina. 
Ovako koncipiran studij kvalificira studente za sve poslove koji zahtijevaju visoku razinu lingvističke osviještenosti odnosno predstavlja adekvatnu pripremu za nastavak studija na doktorskoj razini. Studenti koji ne namjeravaju nastaviti studij kvalificirani su za niz poslova za koje je neophodna visoka jezična i komunikacijska  kompetencija te sposobnost kritičkog mišljenja (u medijima, izdavaštvu, istraživačkim ustanovama, poslovima odnosa s javnošću i dr.) odnosno za one poslove u kojima će posebnu vrijednost predstavljati njihovo dobro poznavanje nordijskih društava i jezika (u različitim granama gospodarstva,  upravi, kao i u prethodno nabrojenim područjima). Završeni studenti mogu raditi i kao nastavnici švedskog jezika u školama stranih jezika.

b) Prevoditeljski studij švedskog jezika i kulture
Ovaj diplomski studij omogućuje studentima stjecanje visoke razine švedske jezične, komunikacijske i kulturne kompetencije. Stječe se i ograničena kompetencija u norveškom, eventualno i u još jednom nordijskom jeziku, kao i sposobnost relativno brzog podizanja te razine u slučaju potrebe. Studenti ostvaruju i visoku razinu prijevodne kompetencije te su upoznati s praktičnim aspektima prevoditeljske djelatnosti. Odlikuje ih i visoka razina akademske i stručne pismenosti, sposobnosti kritičkog korištenja stručne literature te drugih akademskih vještina.
Završeni studenti u prvom su redu osposobljeni za poslove pismenog prevođenja sa švedskog i na švedski, kao i sa svih i na sve one jezike u kojima posjeduju odgovarajuću jezičnu i kulturnu kompetenciju. Osim toga, kvalificirani su za niz poslova koji zahtijevaju visoku razinu  jezične i komunikacijske  kompetencije (u školama stranih jezika, medijima, izdavaštvu, istraživačkim ustanovama, poslovima odnosa s javnošću i dr.) odnosno za poslove u kojima posebnu vrijednost predstavlja dobro poznavanje skandinavskih društava i jezika (u različitim granama gospodarstva, državnoj upravi, organizacijama i institucijama s međunarodnom djelatnošću,  medijima i dr.).  

I.3.   OPIS  PROGRAMA  DIPLOMSKOG  STUDIJA
Shema diplomskog studija („hodogram“):

Naziv  programa:  Lingvistički studij švedskog  jezika  (60 ECTS bodova)

VII. ili IX. semestar	(15 ECTS bodova)			
Švedski jezik i društvo  	     	2 sata V + 1 sat S tjedno  	     5 ECTS bodova	
Povijest skandinavskih jezika      	2 sata P + 1 sat  S tjedno	     5 ECTS bodova	 
Izborni kolegij 	       					          min 5 ECTS bodova*			 
						
VIII. semestar   (15 ECTS bodova)					
Leksikologija i leksikografija	 	1 sat P + 2 sata S tjedno	     5 ECTS bodova Sociolingvistika		          	1 sat P + 2 sata S tjedno	     5 ECTS bodova 
Izborni skandinavistički ili lingvistički kolegij   		          min 5 ECTS bodova*

IX. ili VII. semestar	(15 ECTS bodova)			
Analiza švedskog teksta  		1 sat S + 2 sata V 		     5 ECTS bodova	
Semantika (na Filozofskom f.)        	       	 		          min 5 ECTS bodova*	
Norveški II 				4 sata V			     5 ECTS bodova
ili Islandski  				4 sata V			     5 ECTS bodova
ili Finski   				4 sata V			     5 ECTS bodova 

X. semestar  (15 ECTS bodova)  
Diplomska obaveza		        					    15 ECTS bodova	

* U shemi se navodi onaj broj bodova kojim se ispunjava programom predviđena semestralna kvota na ovom studiju, no taj broj može varirati ovisno i kolegijima koje student pohađa izvan ovog programa, uz poštivanje minimalne propisane kvote za jedan semestar.

Ponuda izbornih kolegija na Katedri:			
Srednjevjekovna slika svijeta	 	1 sat P + 2 sata S  		     6 ECTS bodova	
Norveški jezik II			4 sata V 		     	     5 ECTS bodova
Teorija i praksa prevođenja 		2 sata P + 2 sata S		      6 ECTS bodova 
Islandski jezik				4 sata V			     5 ECTS bodova
Seminar iz švedske književnosti 	3 sata S  			     5 ECTS bodova

Preporučeni izborni kolegiji na Filozofskom fakultetu:  
-	pragmalingvistika, kognitivna lingvistika, fonetika i fonologija i drugi lingvistički kolegiji 
      na Odsjeku za opću lingvistiku, Odsjeku za anglistiku, Odsjeku za germanistiku
-	kolegiji na odsjecima za filozofiju, sociologiju, psihologiju i dr. relevantni za znanstvenu i 
      istraživačku djelatnost
-     kulturološki kolegiji na germanistici, polonistici, rusistici

Izborni kolegiji na Sveučilištu
U jednom semestru (7. ili 9.) student može prema vlastitom interesu izabrati izborni kolegij iz ukupne ponude Sveučilišta.

Naziv  programa:  Prevoditeljski studij švedskog  jezika i kulture 
(60 ECTS bodova)

VII. semestar (14 ECTS bodova)
Analiza švedskog teksta  		1 sat S + 2 sata V 		     5 ECTS bodova	
ili
Švedski jezik i društvo		1 sat S + 2 sata V		     5 ECTS bodova
Semantika (na Filozofskom fakul.)  	 			          min 5 ECTS bodova*	
Institucionalni aspekti hrvatskog društva    2 sata P + 1 sat S	     4 ECTS boda
ili
odgovarajući kolegij na Sveučilištu				          min 4 ECTS boda*

VIII. semestar   (15 ECTS bodova)
Leksikologija i leksikografija  	1 sat P + 2 sata S		      5 ECTS bodova
Prevoditeljski praktikum I      		4 sata V   		      	      5 ECTS bodova
EU i međunarodne organizacije 	2 sata P + 1 sat S		      5 ECTS bodova
ili
Prevoditelj i računalo			2 sata P + 1 sat S		      5 ECTS bodova

IX. semestar   (16 ECTS bodova)
Teorija i praksa prevođenja 		2 sata P + 2 sata S		      6 ECTS bodova 
Norveški II 				4 sata V			     5 ECTS bodova
ili Islandski 				4 sata V			     5 ECTS bodova
ili Finski   				4 sata V			     5 ECTS bodova 
Izborni kolegij na Filozofskom fakultetu			          min 5 ECTS bodova*

X. semestar   (15 ECTS bodova) 
Diplomska obaveza							    15 ECTS bodova

* U shemi se navodi onaj broj bodova kojim se ispunjava programom predviđena semestralna kvota na ovom studiju, no taj broj može varirati ovisno i kolegijima koje student pohađa izvan ovog programa, uz poštivanje minimalne propisane kvote za jedan semestar.

Ponuda izbornih kolegija na Katedri:
Sociolingvistika		          	1 sat P + 2 sata S tjedno	     5 ECTS bodova
Srednjevjekovna slika svijeta	 	1 sat P + 2 sata S  		     6 ECTS bodova
Povijest skandinavskih jezika      	2 sata P + 1 sat  S tjedno	     5 ECTS bodova	
Seminar iz švedske književnosti	3 sata S			     5 ECTS bodova

Preporučeni izborni kolegiji na Filozofskom fakultetu:
alternativni kolegiji prevoditeljskog programa koje student nije pohađao
pragmalingvistika
kulturološki kolegiji na odsjecima za anglistiku, germanistiku, polonistiku, rusistiku
kolegiji općeg karaktera na Odsjeku za komparativnu književnost 
uvodni kolegiji iz disciplina koje predstavljaju studentovo željeno područje prevoditeljske djelatnosti

Preporučeni izborni kolegiji na Sveučilištu
uvodni kolegiji na Pravnom, Ekonomskom i Fakultetu političkih znanosti
uvodni kolegiji na bilo kojem fakultetu koji su relevantni za studentovo željeno područje prevoditeljske djelatnosti

Opis kolegija diplomskog studija
Redoslijed opisa slijedi redoslijed kolegija u shemi na str. 6 odnosno 7.

Naziv studija: Lingvistički studij švedskog  jezika  

Naziv predmeta: Suvremeni švedski jezik / Skandinavska društva
Naziv kolegija:  Švedski jezik i društvo
ECTS- bodovi:  5 bodova
Jezik:  švedski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni
Oblik nastave:  2 sata vježbi i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: upis u 7. ili u 9. semestar; ako se kolegij prati u 9. semestru, uvjet je položen ispit iz kolegija Leksikologija i leksikografija ili iz kolegija Sociolingvistika.
Ispit: 2 manja seminarska rada, pismeni i usmeni ispit 
Sadržaj:
Rad na tekstovima te vlastito istraživanje o izabranim društvenim temama. Diskusije (izlaganje, argumentiranje, oponiranje) i pisani komentari na sljedeće teme: društvo blagostanja i 'švedski model'; uloga 'narodnih društava' i 'narodnih pokreta' u Švedskoj nekad i danas; švedsko gospodarstvo i švedska industrija; javni sektor u Švedskoj; švedski politički sustav; Švedska u EU; odnosi među nordijskim zemljama. Informiranje o zanimljivostima iz suvremene švedske jezične prakse.
Ciljevi:
Cilj je kolegija informirati studente te ih navesti na dublje promišljanje bitnih formativnih elemenata švedskog društva; pomoći im u razvijanju sposobnosti kritičkog mišljenja te argumentiranog iznošenja vlastitih stavova; omogućiti im daljnje nijansiranje sposobnosti razumijevanja švedskih tekstova te aktivne upotrebe švedskog jezika.
Literatura:
Gruenbaum, C. (1996), Strövtåg i språket, Wahlström&Widstrand
Johnsson, H. I. (1994) Sverige i Fokus, Stockholm: Svenska Institutet
Lagerqvist, L.O. (2001) Svensk historia, str. 127-194, Värnamo
Nystedt, J. (2001), Språkbitar, Svenska Förlaget
članci iz švedskog tiska
www.sweden.se
www.regeringen.se
www.riksdagen.se
www.eu-upplysningen.se

Naziv predmeta: Lingvistički studij švedskog jezika 
Naziv kolegija: Povijest skandinavskih jezika
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezik: hrvatski/švedski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezan
Oblik nastave: 2 sata predavanja i 1 sat seminara na tjedan
Uvjeti: upis u 7. tj. 9. semestar
Ispit: pismeni ispit i 1 seminarski rad
Sadržaj: Kolegij daje  pregled razvoja skandinavskih jezika, s naglaskom na društvenim zbivanjima koja su ih razdvajala ili  povezivala. Promjene se promatraju na fonološkoj, gramatičkoj i leksičko-semantičkoj razini. Prati se proces standardizacije narodnih govora, uzimajući u obzir ljude i čimbenike koji su igrali važnu ulogu. Na kraju se uspoređuju suvremeni skandinavski jezici iz ugla sličnosti i razlika. U seminaru se gradivo razrađuje na tekstovima iz pojedinih razdoblja.
 Cilj: Upoznavanje s razvojem skandinavskih jezika kako bi se mogle uočiti sustavne sličnosti i razlike, te opći i pojedinačni čimbenici koji djeluju u jezičnom razvoju. Krajnji cilj je stjecanje znanja za razumijevanje sviju skandinavskih jezika.
Literatura: 
Obvezna:
J. Barðdal, N. Jörgensen, G. Larsen, B. Martinussen (1997) Nordiska. Våra språk förr och nu, Studentlitteratur, Lund.
Dopunska:
G. Bergman: Kortfattad svensk språkhistoria, Prisma, 1970.
O. Almeningen m. fl. Språk og samfun gjenom tusen år, Universitetsforlaget, Oslo 1978.

Naziv predmeta: Lingvistički studij švedskog jezika 
Naziv kolegija:  Leksikologija i leksikografija 
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezik: švedski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: upis u 8. semestar, položen barem jedan skandinavistički kolegij iz 7. semestra 
Ispit: 1 seminarski rad, pismeni ispit
Sadržaj: 
U kolegiju se na primjerima iz švedskoga jezika razmatra niz tema vezanih uz tvorbu  riječi; leksičko posuđivanje (posuđenice, usvojenice, tuđice; jezični purizam); leksičku  semantiku (leksičko značenje, jednoznačnost i višeznačnost; sinonimija, homonimija i antonimija; izravno i preneseno značenje itd.); frazeologiju (podrijetlo i vrste frazema), frekvenciju riječi. 
Također se govori o vrstama rječnika (jednojezični, dvojezični, višejezični, opći i stručni, slikovni, kolokacijski, frekvencijski i dr.) i leksikografskom opisu leksema u njima. 
Cilj: 
Cilj je kolegija osigurati razumijevanja teoretskih postavki izrade i uporabe rječnika. 
Literatura:
Malmgren, S-G.(1994): Svensk lexikologi, ord, ordbildning, ordböcker och orddatabaser; 
Lund: Studentlitteratur
Svense´n, B. (1987): Handbok i lexikografi, TNC. Esselte Studium: Stockholm
Thorell, O. (1981): Svensk ordbildning, Stockholm

Naziv predmeta:  Lingvistički studij švedskog jezika
Naziv kolegija: Sociolingvistika
ECTS- bodovi:  5 bodova 
Jezik:  švedski
Trajanje: 1 semestar
Status: obavezni
Oblik nastave:  1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti:  upis u 8. semestar, položen barem jedan skandinavistički kolegij iz 7. semestra
Ispit: 1 seminrski rad, pismeni ispit
Sadržaj: 
Kolegij upoznaje studente s važnim sociolingvističkim fenomenima te ih opisuje u općim terminima i u odnosu na situaciju u Švedskoj. Razmatraju se sljedeće teme: lingvistika – sociolingvistika – sociologija jezika, jezik i društvo, jezik i kultura, jezične zajednice i govornici, usvajanje sociolingvističkih normi; jezične varijante: standard, dijalekti, sociolekti, registri, diglosija, prebacivanje koda, pidžini, kreoli, jezik doseljenika u Švedskoj, muški i ženski jezik; jezična politika, manjinski jezici; govor kao društvena interakcija: funkcije govora, govorne norme, odnosi moći i solidarnosti, oslovljavanje.
Ciljevi:
Namjera je kolegija osvijestiti kod studenata jezik kao društveni fenomen te interakciju jezika i društva. Ilustriranjem pojedinih sociolingvističkih fenomena primjerima iz švedskog jezika odnosno švedskog društva nastoji se produbiti lingvistička kompetencija studenata, a istovremeno i povećati i iznijansirati njihova švedska jezična i kulturna kompetencija. 
Literatura: 
Obavezna:
Allén, S. - Gellerstam, M. – Malmgren, S.G. (1989) Orden Speglar Samhället, 
     Stockholm: Allmäna Förlaget
Kotsinas, U-B. (2003), En bok om slang, typ, Stockholm: Norstedts Ordbok 
Romaine, S. (2000), Language in Society, Oxford University Press
Trudgill, P. (1989), Språk och socialmiljö, Stockholm: PAN/Nordstedts 
	ili: Sociolinguistics, Penguin Books Ltd.
Hyltenstam, K. (ur.) (1999), Sveriges sju inhemska språk, Lund: Studentlitteratur
Dopunska:
Adelswärd, V. (1999), Kvinnospråk och fruntimmersprat – forskning och fördomar under 
     100 år, Huddinge: FörlagsVerkstan
Andersson, L-G. (1985), Fult språk – svordomar, dialekter och annat ont, Stockholm: 
     Carlosson Bokförlag 
Loman, B. (ur.) Språk och samhälle 
Norrby, C. (1996), Så gör vi när vi pratar med varandra, Lund: Studentlitteratur
Svahn, M. (1999), Den liderliga kvinnan och den omanlige mannen – skällsord, stereotyper och könskonstruktioner, Stockholm: Carlsson Bokförlag
Trudgill, P. (2003), Glossary of Sociolinguistics, Edinburgh University Press

Naziv predmeta:  Suvremeni švedski jezik / Lingvistički studij švedskog
Naziv kolegija:  Analiza švedskog teksta 
ECTS- bodovi: 5 bodova
Jezik: švedski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni
Oblik nastave:  1 sat seminara + 2 sata vježbi
Uvjeti:  upisan 7. ili 9. semestar, ukoliko se kolegij sluša u 9. semestru – položen ispit iz barem jednog skandinavističkog kolegija iz 8. semestra
Ispit:  1 manji seminarski rad, pismeni i usmeni ispit 
Sadržaj:  Nakon općih stilističkih napomena provodi se jezična i stilska analiza različitih vrsta tekstova, na pr. novinskih članaka, stručnih i znanstvenih tekstova, ekonomskog teksta, reklama i oglasa, književnih tekstova. Govori se o javnom govoru, o analizi argumentacije i retorici.
Cilj: Cilj je prepoznavanje karakteristika pojedinih vrsta tekstova i aktivno usvajanje različitih načina izražavanja, usmeno i pismeno.
Literatura: 
Andersson, L-G. «Hej. hej, hemskt mycket hej». u:  Språk och stil 6, Uppsala, Norstedts.
Elleström, L. (1999), Lyrikanalys – En introduktion, Studentlitteratur
Hedman, Th. (1997) Informationssökning för samhällsvetare och humanister. Lund: 
     Studentlitteratur
Hellspong, L. – Ledin, P. Vägar genom texten
Melin L. – Lange, S. Att analysera text
Nilsson, B. - Waldemarson, A.K. (1990), Kommunikation. Samspel mellan människor, 
     Lund 
Wideberg, K. (1995) Att skriva vetenskapliga uppsatser. Lund: Studentlitteratur

Naziv predmeta: Lingvistika
Naziv kolegija: Semantika
Student sam bira na kojem će odsjeku Filozofskog fakulteta pohađati kolegij iz semantike, uz obavezu da izabrani kolegij daje pregled većine temeljnih semantičkih pojmova te važnijih istraživačkih pravaca. Preporuča se praćenje kolegija na Odsjeku za anglistiku, gdje se nastava izvodi 4 sata tjedno tijekom zimskog semestra, a kolegij donosi 5 ECTS-bodova.

Naziv predmeta: Suvremeni norveški jezik
Naziv kolegija: Norveški jezik II
ECTS- bodovi:  5 bodova
Jezik:  hrvatski i norveški
Trajanje:  1 semestar
Status:  izborni (alternativni – student sluša jedan od tri ponuđena kolegija)
Oblik nastave:  4 sata vježbi
Uvjeti: upisan 7. ili 9. semestar, položen kolegij Norveški jezik I
Ispit:  pismeni i usmeni ispit
Sadržaj:
Sadržaj kolegija: Studenti rade s tekstovima i vježbama s temama prvenstveno iz svakodnevnog života i društva. Koriste se i kraći književni tekstovi. Proširuje se znanje gramatike i vokabulara stečeno na preddiplomskom studiju. 
Cilj kolegija:
Nakon odslušanog kolegija studenti bi trebali moći razumjeti pisane i usmene tekstove suvremenih tema, te jednostavnije novinske članke; iznositi (usmeno i pismeno) svoje stavove o temama obrađivanim tijekom kolegija.

Naziv predmeta:  Treći nordijski jezik
Naziv kolegija:  Islandski jezik
ECTS- bodovi:  5 bodova
Jezik:  hrvatski, islandski
Trajanje:  1 semestar
Status: izborni (alternativni – student sluša jedan od tri ponuđena kolegija)
Oblik nastave: 4 sata vježbi
Uvjeti:  upis u 7. ili 9. semestar 
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: 
Osnove islandskog jezičnog sustava: temeljni leksik, najvažnije gramatičke kategorije, izgovor, ortografija. Čitanje jednostavnih tekstova i vođenje jednostavne konverzacije.
Ciljevi:
Usvajanje znanja o trećem skandinavskom jeziku te uočavanje sličnosti s drugim jezicima te porodice. Ostvarivanje ograničene pasivne jezične kompetencije.
Literatura:
Obavezna:
Bartoszek, Stanislaw & Tran, Anh-Dao (1992) Icelandic for Beginners, Bréfaskólinn, Reykjavík
Ensk vasaorðabók, Ensk-íslensk, íslensk-ensk (1985) Órðabókútgáfan, Reykjavík
Dopunska:
www.icelandic.hi.is/coursetest.pkp-11k
Duppler, Ríta & van Nahl, Astrid (1994) Lehrbuch des Isländischen, Langenscheidt, Leipzig

Naziv predmeta:  Treći nordijski jezik 
Naziv kolegija: Finski jezik 
Kolegij se izvodi na Odsjeku za opću lingvistiku. 
Status: izborni (alternativni – student sluša jedan od tri ponuđena kolegija)

Diplomska obaveza 
ECTS-bodovi: 15 bodova
Diplomska obaveza na Lingvističkom studiju švedskog jezika obuhvaća dvije komponente:
1. izborni kolegij na Filozofskom fakultetu (lingvistički ili iz discipline relevantne za provođenje znanstvenog istraživanja) – min 5 ECTS-bodova  

2. diplomski rad – skandinavistički ili lingvistički

Izborni kolegiji na Katedri:

Naziv predmeta: Skandinavska društva
Naziv kolegija: Srednjovjekovna slika svijeta
ECTS-bodovi: 6
Jezik: hrvatski/švedski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: izborni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara na tjedan
Uvjeti: upis na diplomski studij
Ispit: 2 seminarska rada
Sadržaj: Kolegij se bavi skandinavskim srednjovjekovljem unutar europskog. Tu je riječ o germanskim kulturnim korijenima, vikinškim i vareškim pohodima i naseobinama, dolasku kršćanstva, stvaranju država, posebice islandske republike, te svakodnevnom životu i kulturnim tekovinama toga razdoblja.
Cilj: Upoznavanje s razdobljem u razvoju skandinavskih naroda i kultura, koje ih je dovelo na europsku i svjetsku scenu, te veze skandinavskih naroda i kultura s narodima i kulturama i istoka (Rusija Bizant) i zapada (Britanski otoci, sjever Amerike). 
Literatura: 
Obavezna:
A. Bæksted Nordiske guder og helte, Politikens Forlag København, 1984.
S. Blöndal, The Varangians of Byzantium, Cambridge University Press, 1978.
J. Brøndsted The Vikings, Penguin, 1976.
D. Maček – H. Pálsson – R. Simek Nordijska mitologija i književnost, ArTresor, Zagreb, 2003
H. Pálsson Landnåmsboken, Aschehoug, 1997
Dopunska:
H.R. Ellis Davidson Nordens Gudar och Myter, Prisma, Stockholm, 1964.
S. Steen, Ferd og Fest, Aschehoug, 1929. 

Naslov predmeta:  Prevoditeljski studij švedskog 
Naslov kolegija:  Teorija i praksa prevođenja 
ECTS-bodovi: 6 bodova
Jezik: švedski/engleski, hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: izborni
Oblik nastave: 2 sata predavanja + 2 sata seminara
Uvjeti: upis na diplomski studij 
Ispit:  pismeni ispit, 1 seminarski rad
Sadržaj: 
Nakon uvodnih napomena o prevođenju i teoriji prevođenja analizira se prijevodni proces iz perspektive komunikacijske teorije prevođenja. Detaljno se razmatraju elementi tog procesa (jezik, tekst, osobe, situacija, kultura) te brojni fenomeni relevantni u analizi svakog od njih (kontrastivna korespondencija vs. prijevodna ekvivalencija, prijevodni postupci, kriteriji tekstualnosti, funkcije teksta, tipovi teksta, prijevodne norme, kulturno markirani elementi izvornika). Objašnjavaju se različite prijevodne metode i strategije u svjetlu pojma prijevodne ekvivalencija te se  opisuje prijevodni čin i njegove faze. Druga je komponenta kolegija orijentirana na suvremenu prevoditeljsku djelatnost. Studenti se upoznaju sa specifičnostima i važnim temama raznih oblika te djelatnosti (prevođenja za film i TV, književno prevođenje, djelatnost sudskih tumača i dr.).Razmatra se pitanje prevoditeljske etike. Studenti se upoznaju s prevoditeljskim društvima u Zagrebu i njihovom djelatnošću te mogućnostima usavršavanja u prevoditeljskoj struci.
Cilj: 
Cilj je kolegija upoznati studente s važnim temama teorije prevođenja te s  komunikacijskim poimanjem prijevodnog procesa i prijevodne aktivnosti, na način koji će im moći poslužiti kao vodič u prevoditeljskoj praksi. Orijentacija na praktičnu prevoditeljsku djelatnost izražena je u segmentu kolegija u kojem se studenti upoznaju s različitim vrstama te djelatnosti i njihovim specifičnostima i načinima na koji se prakticiraju u našoj sredini.
Literatura: 
Obavezna:
Ingo, R. (1991) Från källspråk till målspråk, Lund: studentlitteratur 
Nord, Ch. (1997) Translating as a Purposeful Activity, St, Jerome Publishing
Dopunska: 
Baker, M. (ur.) (1998) Routledge Encyclopedia of Translation Studies
Bowker – Cronin – Kenny – Pearson (ur.) (1998) Unity in Diversity? St. Jerome 
     Publishing 
Hatim, B. (1997) Communication Across Cultures, University of Exeter Press
Ivarsson, Jan (1992) Subtitling for the Media: A Handbook of an Art, Stockholm: 
     Transedit (neobjavljen prijevod za potrebe HRTa)
Jones, R. (1998) Conference Interpreting Explained , Manchester, UK: St. Jerome
Wadensjö, C. (1998) Kontakt genom tolk, Stockholm: Dialogos Förlag

Naziv predmeta: Skandinavske književnosti
Naziv kolegija: Seminar iz švedske književnosti
ECTS-bodovi: 5
Jezik: švedski/hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: izborni
Oblik nastave: 3 sata seminara na tjedan
Uvjeti: upis u 10. semestar
Ispit: 1 manji i 1 veći seminarski rad
Sadržaj: Obrađivati će se pojedine teme, ideje ili djela značajnijih pravaca ili autora.
Cilj: Osposobljavanje za samostalan, kritički pogled na švedsku književnost.
Literatura: 
Ovisno o sadržaju pojedinog seminara.
Obavezna:
Lönnroth, L. & Johanesson, H-E. (1990) Den Svenska Litteraturhistoria, Stockholm: Bonniers.
Nordens Kvinnolitteraturhistoria, AB Wiken 1993.
Dopunska:
Posebne publikacije o pojedinim piscima i djelima.

Opis kolegija diplomskog studija
Naziv programa: Prevoditeljski studij švedskog  jezika  

Naziv predmeta: Suvremeni švedski jezik / Skandinavska društva
Naziv kolegija:  Švedski jezik i društvo
ECTS- bodovi:  5 bodova
Jezik:  švedski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni
Oblik nastave:  2 sata vježbi i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: upis u 7. semestar 
Ispit: 2 manja seminarska rada, pismeni i usmeni ispit 
Sadržaj:
Rad na tekstovima te vlastito istraživanje o izabranim društvenim temama. Diskusije (izlaganje, argumentiranje, oponiranje) i pisani komentari na sljedeće teme: društvo blagostanja i 'švedski model'; uloga 'narodnih društava' i 'narodnih pokreta' u Švedskoj nekad i danas; švedsko gospodarstvo i švedska industrija; javni sektor u Švedskoj; švedski politički sustav; Švedska u EU; odnosi među nordijskim zemljama. Informiranje o zanimljivostima iz suvremene švedske jezične prakse.
Ciljevi:
Cilj je kolegija informirati studente te ih navesti na dublje promišljanje bitnih formativnih elemenata švedskog društva; pomoći im u razvijanju sposobnosti kritičkog mišljenja te argumentiranog iznošenja vlastitih stavova; omogućiti im daljnje nijansiranje sposobnosti razumijevanja švedskih tekstova te aktivne upotrebe švedskog jezika.
Literatura:
Gruenbaum, C. (1996), Strövtåg i språket, Wahlström&Widstrand
Johnsson, H. I. (1994) Sverige i Fokus, Stockholm: Svenska Institutet
Lagerqvist, L.O. (2001) Svensk historia, str. 127-194, Värnamo
Nystedt, J. (2001), Språkbitar, Svenska Förlaget
članci iz švedskog tiska
www.sweden.se
www.regeringen.se
www.riksdagen.se
www.eu-upplysningen.se

Naziv predmeta:  Suvremeni švedski jezik / Lingvistički studij švedskog
Naziv kolegija:  Analiza švedskog teksta 
ECTS- bodovi: 5 bodova
Jezik: švedski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni
Oblik nastave:  1 sat seminara + 2 sata vježbi
Uvjeti:  upisan 7. semestar
Ispit:  1 manji seminarski rad, pismeni i usmeni ispit 
Sadržaj: 
Nakon općih stilističkih napomena provodi se jezična i stilska analiza različitih vrsta tekstova, na pr. novinskih članaka, stručnih i znanstvenih tekstova, ekonomskog teksta, reklama i oglasa, književnih tekstova. Govori se o javnom govoru, o analizi argumentacije i retorici.
Cilj: Cilj je prepoznavanje karakteristika pojedinih vrsta tekstova i aktivno usvajanje različitih načina izražavanja, usmeno i pismeno.
Literatura: 
Andersson, L-G. «Hej. hej, hemskt mycket hej». u:  Språk och stil 6, Uppsala, Norstedts
Elleström, L. (1999), Lyrikanalys – En introduktion, Lund: Studentlitteratur
Hedman, Th. (1997) Informationssökning för samhällsvetare och humanister. Lund: 
     Studentlitteratur
Hellspong, L. – Ledin, P. (1997), Vägar genom texten, Lund: Studentlitteratur
Melin L. – Lange, S. (1995), Att analysera text, Lund: Studentlitteratur 
Nilsson, B. - Waldemarson, A.K. (1990), Kommunikation. Samspel mellan människor, 
     Lund 
Wideberg, K. (1995) Att skriva vetenskapliga uppsatser. Lund: Studentlitteratur 

Naziv predmeta: Lingvistika
Naziv kolegija: Semantika
Student sam bira na kojem će odsjeku Filozofskog fakulteta pohađati kolegij iz semantike, uz obavezu da izabrani kolegij daje pregled većine temeljnih semantičkih pojmova te važnijih istraživačkih pravaca. Preporuča se praćenje kolegija na Odsjeku za anglistiku, gdje se nastava izvodi 4 sata tjedno tijekom zimskog semestra, a kolegij donosi 5 ECTS-bodova.

Naziv predmeta: Prevoditeljski studij švedskog
Naziv kolegija:  Institucionalni aspekti hrvatskog društva
(kolegij se izvodi zajednički za studente diplomskog studija engleskog i diplomskog studija švedskog jezika i kulture. Kao alternativu studenti mogu pohađati neki drugi kolegij na Sveučilištu, koji će im pružiti uvodne informacije o hrvatskom gospodarskom, pravnom i/ili političkom sustavu i za prevoditeljsku djelatnost najrelevantnijim institucijama.)
ECTS-bodovi:  4 boda
Jezik:  hrvatski, engleski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: izborni
Oblik nastave:  2 sata vježbi i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: upis u 7. semestar
Ispit: 1 seminarski rad, pismeni ispit (ne obuhvaća sadržaje o anglofonim društvima)
Sadržaj:
Studenti se upoznaju s političkim, pravnim i ekonomskim sustavom RH – ustrojstvom i načinom funkcioniranja najvažnijih institucija i organizacija, područjem i logikom njihove djelatnosti. Dobivaju informacije o ustaljenim rješenjima u prevođenju naziva tih institucija na engleski, što ima olakšava  samostalno pronalaženje informacija o  odgovarajućim sustavima u Švedskoj. O rezultatima samostalnog istraživanja izvještavaju u obliku seminarskog rada. 
Ciljevi:
Steći spoznaje o institucionalnom aspektu hrvatskog i švedskog društva, neophodne prevoditeljima za razumijevanje različitih tekstova i komunikacijskih situacija, za pronalaženje adekvatnih prijevodnih rješenja, što znači za osiguravanje uspješne komunikacije među osobama upoznatima s različitim društvenim institucionalnim 
okvirima. Razvijati sposobnost samostalnog pronalaženja informacija i njihovog prezentiranja u obliku stručnog rada.
Literatura: 
Bićanić, I. – Franičević, V (2004): Understanding Reform: The Case of Croatia, Vienna 
     Institute for International Economic Studies http://www.wiiw.at/balkan/ ; u tisku u: 
     Gligorov, V. ur. (2005): Understanding Reform in South East Europe WIIW, Beč
Bartlett, W. Croatia. Between Europe and the Balkans, Routledge, London / New 
     York, 2003]
Goldstein, I. Croatia. A History, Hurst and co., London, 1999 (2nd imprint 2001)
Kasapović, M. Ten Years of Democratic Transition in Croatia 1989-1999, in: 
Ott Katarina, ur. (2004): Pridruživanje Hrvatske evropskoj uniji 2, Institut za javne 
     financije I Friedrich Ebert Stiftung, Zagreb, englesko izdanje Ott Katarina, ur. (2003): 
     Croatian Accession to the European Union,Volume 2 Institut za javne financije I 
     Friedrich Ebert Stiftung, Zagreb,
Henriette Riegler (ed.), Transformation Processes in the Yugoslav Successor States 
     between Marginalization and European Integration, Baden-Baden, 2000, p. 45-63

Naziv predmeta: Lingvistički studij švedskog jezika 
Naziv kolegija:  Leksikologija i leksikografija 
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezik: švedski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: upis u 8. semestar, položen ispit iz kolegija Analiza švedskog teksta ili kolegija Švedski jezik i društvo
Ispit: 1 seminarski rad, pismeni ispit
Sadržaj: 
U kolegiju se na primjerima iz švedskoga jezika razmatra niz tema vezanih uz tvorbu  riječi; leksičko posuđivanje (posuđenice, usvojenice, tuđice; jezični purizam); leksičku  semantiku (leksičko značenje, jednoznačnost i višeznačnost; sinonimija, homonimija i antonimija; izravno i preneseno značenje itd.); frazeologiju (podrijetlo i vrste frazema), frekvenciju riječi. 
Također se govori o vrstama rječnika (jednojezični, dvojezični, višejezični, opći i stručni, slikovni, kolokacijski, frekvencijski i dr.) i leksikografskom opisu leksema u njima. 
Cilj:  Cilj je kolegija osigurati razumijevanja teoretskih postavki izrade i uporabe rječnika. 
Literatura:
Malmgren, S-G.(1994): Svensk lexikologi, ord, ordbildning, ordböcker och orddatabaser; 
Lund: Studentlitteratur
Svensen, B. (1987): Handbok i lexikografi, TNC. Esselte Studium: Stockholm
Thorell, O. (1981): Svensk ordbildning, Stockholm

Naziv predmeta:  Prevoditeljski studij švedskog 
Naziv kolegija:  Prevoditeljski praktikum I
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezik: švedski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni) 
Status: obavezni 
Oblik nastave: 4 sata vježbi tjedno 
Uvjeti: upis u 8. semestar, položen ispit iz kolegija Analiza švedskog teksta ili kolegija Švedski jezik i društvo
Ispit: pismeni 
Sadržaj: 
U okviru kolegija prevodi se veći broj tekstova s hrvatskoga na švedski jezik ili obratno te se u grupi diskutira o ostvarenim prijevodima, obrazlažu se pojedina rješenja i prijevodni postupci te se pokušava utvrditi najprimjerenija prijevodna strategija.. Prevode se tekstovi iz različitih područja (ekonomija, pravo, medicina, povijest, književnost i sl.), različitih stilova (publicistički, književno-umjetnički, znanstveni, administrativni) i vrsta (novinski članak, ugovor, znanstveni rad, novela i sl.). 
Cilj: Cilj je kolegija stjecanje praktičnoga znanja i vještina za prevođenje različitih tekstova.
Literatura:  Razni rječnici i priručnici, na primjer:
Norstedts Svenska ordbok + Uppslagsbok (1999), Norstedts Ordbok
Prismas Engelska Ordbok (1998), Norstedts Ordbok AB/Bokia
Prismas Tyska Ordbok (1998), Norstedts Ordbok AB/Bokia
Norstedts affärs ordbok (2000), Norstedts Ordbok
Svensk-kroatiskt Lexikon (2001), Statens Skolverk
Rječnik hrvatskoga jezika (2000), Zagreb: Školska knjiga
Veliki rječnik hrvatskoga jezika (1998), Zagreb: Novi liber
Izbor teoretske literature koordinira se s voditeljem kolegija Teorija i praksa prevođenja. 

Naziv predmeta: Prevoditeljski studij švedskog 
Naziv kolegija:  EU i međunarodne organizacije 
(kolegij se izvodi zajednički za studente diplomskog studija engleskog i diplomskog studija švedskog jezika i kulture)
ECTS-bodovi:  5 bodova
Jezik:  engleski 
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: izborni  (alternativno s kolegijem Prevoditelj i računalo)
Oblik nastave:  2 sata predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: upis u 8. semestar
Ispit: 1 seminarski rad, pismeni ispit 
Sadržaj:
Studenti se upoznaju s institucijama i tijelima EU, načinima njihova djelovanja, zajedničkim politikama i aktivnostima, osnovnim elementima pravne stečevine EU, kao i s interakcijom hrvatskog i europskog zakonodavstva te različitim djelatnostima i projektima pod vodstvom MEI-a. U završnom dijelu kolegija predstavlja se ustrojstvo i rad drugih međunarodnih organizacija i institucija, npr. Ujedinjenih naroda, Vijeća Evrope, OESS-a i dr. 
Ciljevi: 
Omogućiti studentima stjecanje znanja o EU i nekima od najznačajnijih međunarodnih organizacija, koje se sve izuzetno često pojavljuju u praksi stručnih prevoditelja – kao tema, kao referentna pozadina i kao radni kontekst. 
Literatura:
http://europa.eu.int/comm/publications/booklets/eu_glance/44/index_en.htm, 
Fontaine, P. (2003) Europe in 12 lessons , (European Commission), 2003, 62 pp
Key facts and figures  about the European Union, European Commission, 2004 
Pinder, J. (2001), The European Union, A very Short Introduction, OUP.
O prevođenju u EU:
Cosmai, D. (2003), Tradurre per l’Unione europea, Milano.
Šarčević. S. (ur.) (2001) Legal Translation, Preparation for Accession to the European Union, Rijeka 
Wagner. E, S. Bech & J. M. Martinez (2002), Translating for the European Institutions, 
   St. Jerome Publishing, Manchester  (http://www.stjerome.co.uk/practices/wagner.html)

Naziv predmeta:  Informatika za prevoditelje
Naziv kolegija: Prevoditelj i računalo
ECTS-bodovi: 5 bodova 
Jezik: hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: izborni, alternativno s kolegijem EU i međunarodne organizacije
Oblik nastave: predavanja i seminari
Uvjeti:  upis u 8. semestar
Ispit: seminarski radovi tijekom semestra
Sadržaj kolegija:
Kolegij upoznaje polaznike s uporabom računalnolingvističkih spoznaja u postupku prevođenja uz poseban osvrt na jezične resurse i alate. Na području jezičnih resursa ponajprije je riječ o digitalno pohranjenim i pretraživim rječnicima i leksičkim bazama podataka, kao i računalno pretraživim korpusima koji dopuštaju uvid u jezičnu porabu kad to rječnici ne mogu u potpunosti osigurati. Osobit naglasak bit će stavljen na paralelne korpuse, njihovo sastavljanje, postupak njihova sravnjivanja (alignment) i njihovu uporabu koja, u konačnici, rezultira prijevodnom memorijom (translational memory) te na njihovu uporabu u razvijanju sustava za statističko i oprimjereno strojno prevođenje. Na području jezičnih alata polaznici će se upoznati s alatima za pronalaženje naziva i termina u tekstovima, kao i pomagalima za strojno potpomognuto prevođenje (machine aided translation) uz upoznavanje sa najraširenijim komercijalnim sustavom Trados. Dio kolegija bit će posvećen i sustavima za strojno prevođenje. 

Literatura:
Arnold et al. (2002), Machine Translation: an Introductory Guide, (http://www.essex.ac.uk/linguistics/clmt/MTbook/).
Atkins, B. T. S.–Zampolli, A. (eds.) (1994) Automating the Lexicon, Oxford University Press. (odabrani članci)
Austermuhl, F. Electronic Tools for Translators. Manchester: St. Jerome. 
	(http://www.stjerome.co.uk/practices/tools.html
Bratanić, Maja (1991) "Korpusna lingvistika ili sretan susret", Zagreb: Radovi Zavoda za slavensku filologiju 26.
EAMT Archive, (http://www.eamt.org/archive)
McEnery, Tony & Wilson, Andrew (2001) Corpus Linguistics, EUP. (odabrana poglavlja)
Ooi, B. Y. (1998) Computer Corpus Lexicography, EUP. (odabrana poglavlja)
Sager, Juan C. (1996) A Practical Course in Terminology Processing, Benjamins.
Sager, Juan C. (2000) Language Engineering and Translation, Benjamins.
Tadić, Marko (2003) Jezične tehnologije i hrvatski jezik, Zagreb: Exlibris.

Naslov predmeta: Prevoditeljski studij švedskog
Naslov kolegija:  Teorija i praksa prevođenja 
ECTS-bodovi: 6 bodova
Jezik: švedski/engleski, hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezni 
Oblik nastave: 2 sata predavanja + 2 sata seminara
Uvjeti: upis na diplomski studij švedskog jezika i kulture
Ispit:  pismeni ispit, 1 seminarski rad
Sadržaj: 
Nakon uvodnih napomena o prevođenju i teoriji prevođenja analizira se prijevodni proces iz perspektive komunikacijske teorije prevođenja. Detaljno se razmatraju elementi tog procesa (jezik, tekst, osobe, situacija, kultura) te brojni fenomeni relevantni u analizi svakog od njih (kontrastivna korespondencija vs. prijevodna ekvivalencija, prijevodni postupci, kriteriji tekstualnosti, funkcije teksta, tipovi teksta, prijevodne norme, kulturno markirani elementi izvornika). Objašnjavaju se različite prijevodne metode i strategije u svjetlu pojma prijevodne ekvivalencija te se  opisuje prijevodni čin i njegove faze. Druga je komponenta kolegija orijentirana na suvremenu prevoditeljsku djelatnost. Studenti se upoznaju sa specifičnostima i važnim temama raznih oblika te djelatnosti (prevođenja za film i TV, književno prevođenje, djelatnost sudskih tumača i dr.).Razmatra se pitanje prevoditeljske etike. Studenti se upoznaju s prevoditeljskim društvima u Zagrebu i njihovom djelatnošću te mogućnostima usavršavanja u prevoditeljskoj struci.
Cilj: 
Cilj je kolegija upoznati studente s važnim temama teorije prevođenja te s  komunikacijskim poimanjem prijevodnog procesa i prijevodne aktivnosti, na način koji će im moći poslužiti kao vodič u prevoditeljskoj praksi. Orijentacija na praktičnu prevoditeljsku djelatnost izražena je u segmentu kolegija u kojem se studenti upoznaju s različitim vrstama te djelatnosti i njihovim specifičnostima i načinima na koji se prakticiraju u našoj sredini.
Literatura: 
Obavezna:
Ingo, R. (1991) Från källspråk till målspråk, Lund: studentlitteratur 
Nord, Ch. (1997) Translating as a Purposeful Activity, St, Jerome Publishing
Dopunska: 
Baker, M. (ur.) (1998) Routledge Encyclopedia of Translation Studies
Bowker – Cronin – Kenny – Pearson (ur.) (1998) Unity in Diversity? St. Jerome 
     Publishing 
Hatim, B. (1997) Communication Across Cultures, University of Exeter Press
Ivarsson, Jan (1992) Subtitling for the Media: A Handbook of an Art, Stockholm: 
     Transedit (neobjavljen prijevod za potrebe HRTa)
Jones, R. (1998) Conference Interpreting Explained , Manchester, UK: St. Jerome
Wadensjö, C. (1998) Kontakt genom tolk, Stockholm: Dialogos Förlag

Naziv predmeta: Suvremeni norveški jezik
Naziv kolegija: Norveški jezik II
ECTS- bodovi:  5 bodova
Jezik:  hrvatski i norveški
Trajanje:  1 semestar
Status:  izborni (alternativni – student sluša jedan od tri ponuđena kolegija)
Oblik nastave:  4 sata vježbi
Uvjeti: upis u 7. semestar, položen kolegij Norveški jezik I
Ispit:  pismeni i usmeni ispit
Sadržaj:
Sadržaj kolegija: Studenti rade s tekstovima i vježbama s temama prvenstveno iz svakodnevnog života i društva. Koriste se i kraći književni tekstovi. Proširuje se znanje gramatike i vokabulara stečeno na preddiplomskom studiju. 
Cilj kolegija:
Nakon odslušanog kolegija studenti bi trebali moći razumjeti pisane i usmene tekstove suvremenih tema, te jednostavnije novinske članke; iznositi (usmeno i pismeno) svoje stavove o temama obrađivanim tijekom kolegija.

Naziv predmeta:  Treći nordijski jezik
Naziv kolegija:  Islandski jezik
ECTS- bodovi:  5 bodova
Jezik:  hrvatski, islandski
Trajanje:  1 semestar
Status: izborni (alternativni – student sluša jedan od tri ponuđena kolegija)
Oblik nastave: 4 sata vježbi
Uvjeti:  upis u 9. semestar 
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: 
Osnove islandskog jezičnog sustava: temeljni leksik, najvažnije gramatičke kategorije, izgovor, ortografija. Čitanje jednostavnih tekstova i vođenje jednostavne konverzacije.
Ciljevi:
Usvajanje znanja o trećem skandinavskom jeziku te uočavanje sličnosti s drugim jezicima te porodice. Ostvarivanje ograničene pasivne jezične kompetencije.
Literatura:
Obvezna:
Bartoszek, Stanislaw & Tran, Anh-Dao (1992) Icelandic for Beginners, Bréfaskólinn, Reykjavík
Ensk vasaorðabók, Ensk-íslensk, íslensk-ensk (1985) Órðabókútgáfan, Reykjavík
Dopunska:
www.icelandic.hi.is/coursetest.pkp-11k
Duppler, Ríta & van Nahl, Astrid (1994) Lehrbuch des Isländischen, Langenscheidt, Leipzig

Naziv predmeta:  Treći nordijski jezik 
Naziv kolegija: Finski jezik 
Kolegij se izvodi na Odsjeku za opću lingvistiku
Status: izborni (alternativni – student sluša jedan od tri ponuđena kolegija)

Diplomska obaveza 
ECTS-bodovi: 15 bodova
Diplomska obaveza na Prevoditeljskom studiju švedskog jezika obuhvaća dvije komponente: 
1.  Prevoditeljski praktikum (v. opis kolegija niže) – 5 ECTS-bodova
2.  Diplomski rad – 10 ECTS-bodova

Naziv predmeta: Prevoditeljski studij švedskog
Naziv kolegija:  Prevoditeljski praktikum II
ECTS- bodovi:  5 bodova
Jezik:  švedski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni
Oblik nastave:  4 sata vježbi tjedno
Uvjeti: upis u 10. semestar, položen kolegij Prevoditeljski praktikum I
Ispit: pismeni
Sadržaj: 
Ovaj kolegij obuhvaća tri različita segmenta: prvi (50% satnice) predstavlja nastavak istoimenog kolegija iz 8. semestra te se odvija na isti način, na tekstovima koji zahtijevaju višu razinu kulturne kompetencije; drugi se dio odnosi na usmeno prevođenje: studenti se upoznaju s osnovnim načelima i tehnikama te vježbaju konsekutivno prevođenje; treći dio se sastoji od praktičnog rada u organizaciji u kojoj se obavljaju prevoditeljski poslovi u znatnom opsegu.
Ciljevi:
Omogućiti studentima daljnje razvijanje prevoditeljske kompetencije, početni kontakt s usmenim prevođenjem i početno uvježbavanje konsekutivnog prevođenja te autentično iskustvo rada na radnom mjestu prevoditelja.
Literatura:
 Ivarsson, Jan (1992) Subtitling for the Media: A Handbook of an Art, Stockholm: 
     Transedit (neobjavljen prijevod za potrebe HRTa)
Jones, R. (1998) Conference Interpreting Explained , Manchester, UK: St. Jerome 
i drugo, prema potrebama praktičnog dijela kolegija.

Diplomski rad 
Diplomski rad sastoji se od pismenih prijevoda četiri tematski, žanrovski i stilski različita teksta. Dva se teksta (35-40 autorskih kartica) prevode sa švedskog na hrvatski, a dva (35-40 autorskih kartica) s hrvatskog na švedski.

Ponuda izbornih kolegija na Katedri:

Naziv predmeta:  Lingvistički studij švedskog jezika
Naziv kolegija: Sociolingvistika
ECTS- bodovi:  5 bodova 
Jezik:  švedski
Trajanje: 1 semestar
Status: obavezni
Oblik nastave:  1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti:  upis u 8. semestar
Ispit: 1 seminrski rad, pismeni ispit
Sadržaj: 
Kolegij upoznaje studente s važnim sociolingvističkim fenomenima te ih opisuje u općim terminima i u odnosu na situaciju u Švedskoj. Razmatraju se sljedeće teme: lingvistika – sociolingvistika – sociologija jezika, jezik i društvo, jezik i kultura, jezične zajednice i govornici, usvajanje sociolingvističkih normi; jezične varijante: standard, dijalekti, sociolekti, registri, diglosija, prebacivanje koda, pidžini, kreoli, jezik doseljenika u Švedskoj, muški i ženski jezik; jezična politika, manjinski jezici; govor kao društvena interakcija: funkcije govora, govorne norme, odnosi moći i solidarnosti, oslovljavanje.
Ciljevi:
Namjera je kolegija osvijestiti kod studenata jezik kao društveni fenomen te interakciju jezika i društva. Ilustriranjem pojedinih sociolingvističkih fenomena primjerima iz švedskog jezika odnosno švedskog društva nastoji se produbiti lingvistička kompetencija studenata, a istovremeno i povećati i iznijansirati njihova švedska jezična i kulturna kompetencija. 
Literatura: 
Obavezna:
Allén, S. - Gellerstam, M. – Malmgren, S.G. (1989) Orden Speglar Samhället, 
     Stockholm: Allmäna Förlaget
Kotsinas, U-B. (2003), En bok om slang, typ, Stockholm: Norstedts Ordbok 
Romaine, S. (2000), Language in Society, Oxford University Press
Trudgill, P. (1989), Språk och socialmiljö, Stockholm: PAN/Nordstedts 
	ili: Sociolinguistics, Penguin Books Ltd.
Hyltenstam, K. (ur.) (1999), Sveriges sju inhemska språk, Lund: Studentlitteratur
Dopunska:
Adelswärd, V. (1999), Kvinnospråk och fruntimmersprat – forskning och fördomar under 
     100 år, Huddinge: FörlagsVerkstan
Andersson, L-G. (1985), Fult språk – svordomar, dialekter och annat ont, Stockholm: 
     Carlosson Bokförlag 
Loman, B. (ur.) Språk och samhälle 
Norrby, C. (1996), Så gör vi när vi pratar med varandra, Lund: Studentlitteratur
Svahn, M. (1999), Den liderliga kvinnan och den omanlige mannen – skällsord, stereotyper och könskonstruktioner, Stockholm: Carlsson Bokförlag
Trudgill, P. (2003), Glossary of Sociolinguistics, Edinburgh University Press

Naziv predmeta: Skandinavska društva
Naziv kolegija: Srednjovjekovna slika svijeta.
ECTS-bodovi: 6
Jezik: hrvatski/švedski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: izborni 
Oblik nastave: 1 sat predavanja i 2 sata seminara na tjedan
Uvjeti: upis na diplomski studij
Ispit: 2 seminarska rada
Sadržaj: Kolegij se bavi skandinavskim srednjovjekovljem unutar europskog. Tu je riječ o germanskim kulturnim korijenima, vikinškim i vareškim pohodima i naseobinama, dolasku kršćanstva, stvaranju država, posebice islandske republike, te svakodnevnom životu i kulturnim tekovinama toga razdoblja.
Cilj:   Upoznavanje s razdobljem u razvoju skandinavskih naroda i kultura, koje ih je dovelo na europsku i svjetsku scenu, te veze skandinavskih naroda i kultura s narodima i kulturama i istoka (Rusija Bizant) i zapada (Britanski otoci, sjever Amerike). 
Literatura: 
A. Bæksted Nordiske guder og helte, Politikens Forlag København, 1984.
S. Blöndal, The Varangians of Byzantium, Cambridge University Press, 1978.
J. Brøndsted The Vikings, Penguin, 1976.
D. Maček – H. Pálsson – R. Simek Nordijska mitologija i književnost, ArTresor, Zagreb, 2003
H. Pálsson Landnåmsboken, Aschehoug, 1997
Dopunska:
H.R. Ellis Davidson Nordens Gudar och Myter, Prisma, Stockholm, 1964.
S. Steen, Ferd og Fest, Aschehoug, 1929. 

Naziv predmeta: Lingvistički studij švedskog jezika 
Naziv kolegija: Povijest skandinavskih jezika
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezik: hrvatski/švedski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezan
Oblik nastave: 2 sata predavanja i 1 sat seminara na tjedan
Uvjeti: upis u 7. semestar
Ispit: pismeni ispit i 1 seminarski rad
Sadržaj: Kolegij daje  pregled razvoja skandinavskih jezika, s naglaskom na društvenim zbivanjima koja su ih razdvajala ili  povezivala. Promjene se promatraju na fonološkoj, gramatičkoj i leksičko-semantičkoj razini. Prati se proces standardizacije narodnih govora, uzimajući u obzir ljude i čimbenike koji su igrali važnu ulogu. Na kraju se uspoređuju suvremeni skandinavski jezici iz ugla sličnosti i razlika. U seminaru se gradivo promatra na tekstovima iz pojedinih razdoblja.
Cilj: 
Upoznavanje s razvojem skandinavskih jezika kako bi se mogle uočiti sličnosti i sustavne razlike, te opći i pojedinačni čimbenici koji djeluju u jezičnom razvoju. Krajnji cilj je stjecanje znanja za razumijevanje sviju skandinavskih jezika.
Literatura: 
J. Barðdal, N. Jörgensen, G. Larsen, B. Martinussen Nordiska. Våra språk förr och nu, Studentlitteratur, Lund 1997.
Dopunska:
G. Bergman: Kortfattad svensk språkhistoria, Prisma, 1970.
O. Almeningen m. fl. Språk og samfun gjenom tusen år, Universitetsforlaget, Oslo 1978. 

Naziv predmeta: Skandinavske književnosti
Naziv kolegija: Seminar iz švedske književnosti
ECTS-bodovi: 5
Jezik: švedski/hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezan
Oblik nastave: 3 sata seminara na tjedan
Uvjeti: upis u 10. semestar
Ispit: 1 manji i 1 veći seminarski rad
Sadržaj: Obrađivati će se pojedine teme, ideje ili djela značajnijih pravaca ili autora.
Cilj: Osposobljavanje za samostalan, kritički pogled na švedsku književnost.
Literatura: 
Ovisno o sadržaju pojedinog seminara.
Obavezna:
Lönnroth, L. & Johanesson, H-E. (1990) Den Svenska Litteraturhistoria, Stockholm: Bonniers.
Nordens Kvinnolitteraturhistoria, AB Wiken 1993.
Dopunska: Posebne publikacije o pojedinim piscima i djelima. 

Struktura studija, ritam studiranja i obveze studenata, završetak studija

Studij se odvija prema shemi navedenoj na str. 6 odnosno 7 ovog prijedloga programa. 
Uvjeti za pohađanje pojedinog kolegija navedeni su u okviru opisa kolegija. 

Studij završava kada je student položio sve obavezne ispite te prikupio dovoljan broj bodova, koji obavezno uključuje i bodove za predviđeni diplomski rad.

Predmeti koje student može izabrati s drugih studija: 
a) Lingvistički studij švedskog
VII.ili IX.  semestar
Izborni kolegij : student slobodno bira kolegij na Sveučilištu i o tome informira mentora. Optimalan broj ECTS bodova, dakle onaj kojim se ispunjava semestralna kvota od 15, iznosi 5 ECTS bodova			 
						
VIII. semestar   
Izborni skandinavistički ili lingvistički kolegij: student bira kolegij na Katedri za skandinavske jezike i književnosti ili na bilo kojoj drugoj katedri, uz uvjet da je kolegij sadržajem vezan uz lingvistiku ili skandinavistiku. Optimalan broj ECTS bodova : 5.
	
IX. ili VII. semestar				
Semantika – student bira semantički kolegij na bilo kojem odsjeku Filozofskog fakulteta. 	Kolegij treba biti općesemantičkog karaktera za studente koji na ranijim godinama 
studija nisu slušali takav kolegij. Za one koji su već završili takav općesemantički 
kolegij, u obzir dolaze i specijaliziraniji semantički seminari odnosno neki drugi 
lingvistički kolegij koji će student izabrati u dogovoru s mentorom.
Finski  jezik I - alternativni kolegij na Odsjeku za opću lingvistiku. Student obavezno izabire 
jedan od tri alternativna kolegija.

X. semestar   	
Izborni kolegij na Filozofskom fakultetu: student bira kolegij iz ukupne ponude Filozofskog fakulteta koji je sadržajem vezan za lingvistiku ili za filozofiju znanosti ili za  metodiku znanstvenog istraživanja. Optimalan broj ECTS-bodova: 5.

v. popis preporučenih izbornih kolegija na str. 35
b)  Prevoditeljski studij švedskog  jezika i kulture 
VII. semestar 
Semantika – student bira semantički kolegij na bilo kojem odsjeku Filozofskog fakulteta. 	Kolegij treba biti općesemantičkog karaktera za studente koji na ranijim godinama 
studija nisu slušali takav kolegij. Za one koji su već završili takav općesemantički 
kolegij, u obzir dolaze i specijaliziraniji semantički seminari odnosno neki drugi 
lingvistički ili kulturološki kolegij koji će student izabrati u dogovoru s mentorom
Institucionalni aspekti hrvatskog društva  ili odgovarajući kolegij na Sveučilištu	- student 	bira da li će slušati kolegij na Katedri (Institucionalni aspekti...) ili neki drugi 
kolegij na Sveučilištu koji pruža temeljne uvide o gospodarskom, pravnom i 
političkom sustavu RH te o najvažnijim institucijama u tom kontekstu. Taj kolegij 
student bira u konzultaciji s mentorom.

IX. semestar   
Finski jezik I - alternativni kolegij na Odsjeku za opću lingvistiku. Student obavezno izabire 
jedan od tri alternativna kolegija 
Izborni kolegij na Filozofskom fakultetu – student slobodno bira kolegij iz ukupne 
fakultetske ponude. Optimalan broj ECTS bodova : 5.

Popis predmeta koji se mogu izvoditi na stranom jeziku: 
Na oba smjera diplomskog studija nastava se u načelu izvodi na stranom jeziku – švedskom, odnosno u slučaju gostovanja stranih predavača koji ne govore švedski – na engleskom. Na hrvatskom (ili engleskom – ukoliko sastav grupe ili izbor predavača to čini boljim rješenjem) vode se samo oni kolegiji koji se realiziraju na drugim odsjecima (Semantika, Prevoditelj i računalo) ili koje izvode vanjski suradnici - predavači s drugih fakulteta Sveučilišta (Institucionalni aspekti hrvatskog društva, EU i međunarodne organizacije). Na hrvatskom se mogu izvoditi i izborni kolegiji za koje se očekuje veći interes studenata s drugih studijskih programa (npr. Srednjevjekovna slika svijeta). Nastava drugog ili trećeg skandinavskog jezika izvodi se na dotičnom jeziku uz hrvatski ili engleski kao ’pomoćni’ jezik. 

PRIJEDLOG  STUDIJSKIH PROGRAMA - MODULI

II.1. OPĆI DIO 

Naziv studija:  Švedski jezik i kultura – moduli: 
a)	Švedski jezik u lingvističkom opisu 
b)	Književnost švedskog jezičnog izraza 
c)	Norveška i Skandinavija .
Nositelj studija: Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu
Izvođač studija:  Katedra za skandinavske jezike i književnosti Odsjeka za anglistiku
Trajanje i akademski naziv: 
Na Katedri za skandinavske jezike i književnosti nude se i tri modula, koje studenti mogu pohađati uz svoj osnovni studij tijekom tri, četiri ili pet semestara: modul Švedski jezik u lingvističkom opisu (33 ECTS-boda), modul Književnost švedskog jezičnog izraza (32, 34 ili 36 ECTS-bodova), modul Norveška i Skandinavija (36 ECTS-bodova). 
Moduli se upisuju u vrijeme preddiplomskog ili diplomskog studija te studentu donose odgovarajući broj bodova, ali ne i stručni ili akademski naziv iz bilo kojeg područja skandinavistike

Uvjeti upisa na studij:
Za studij u okviru modula studenti se upisuju u skladu s općim uvjetima za upis modula na Filozofskom fakultetu, u okviru propisane kvote. Osim ispunjavanja općih uvjeta, očekuje se  da studenti posjeduju ili relativno brzo steknu sposobnost konzultiranja literature i praćenja pojedinačnih predavanja gostujućih predavača na engleskom jeziku. 

Cilj programa-modula: 
Cilj je ovih programa omogućiti studentima koji nisu odabrali švedski jezik i kulturu kao svoj A ili B studij da zadovolje svoj interes za skandinavske lingvističke odnosno književne teme, pri čemu će sakupiti tridesetak ECTS-bodova kroz tri ili četiri semestra.
Očekuje se da će moduli biti zanimljivi studentima opće lingvistike, komparativne književnosti, njemačkog, engleskog, ali i bilo kojem drugom studentu koji izabere oblik studiranja A + B + modul, odnosno neki drugi oblik koji se dobro kombinira sa studijem skandinavskih tema kroz tri ili četiri semestra.

II.2.   OPIS  PROGRAMA  MODULA 
Shema ('hodogram') modula:

Modul I.
ŠVEDSKI  JEZIK  U  LINGVISTIČKOM  OPISU  (33 ECTS boda)

Kolegiji Švedski jezik I  	6 sati vježbi tjedno		6 ECTS bodova
	  Švedski jezik II	6 sati vježbi tjedno		7 ECTS bodova
	  Švedski jezik BIII   4 sata vježbi tjedno 		4 ECTS boda
upisuju se u slijedu, tijekom tri semestra.
Uvod u lingvistički studij švedskog - B  2 P + 2 S		6 ECTS bodova 
upisuje se u zimskom semestru.
Dva lingvistička kolegija, od kojih jedan mora biti  
ili Povijest skandinavskih jezika  2 sata P + 1 sat S tjedno     5 ECTS bodova
ili    Sociolingvistika		     1 sat P + 2 sata S tjedno	 5 ECTS bodova, 
dok drugi kolegij studenti slobodno izabiru iz katedarske ponude za IV-X. semestar A-programa. Ti se kolegiji slušaju nakon položenog ispita iz Uvoda u lingvistički studij švedskog, u II, III ili IV. semestru studiranja modula.

Modul II. 
KNJIŽEVNOST  ŠVEDSKOG  JEZIČNOG IZRAZA (32 ili 34 ili 36 ECTS bodova)

Kolegiji Švedski jezik I  	6 sati vježbi tjedno		6 ECTS bodova
	  Švedski jezik II	6 sati vježbi tjedno		7 ECTS bodova
	  Švedski jezik BIII   4 sata vježbi tjedno 		4 ECTS boda
pohađaju se u slijedu, tijekom tri semestra.
Za tri književna kolegija -
Švedska književnost IB	2sata P + 1 sat S tjedno	5 ECTS bodova
Švedska književnost II	4 sata S tjedno			7 ECTS bodova
te ili
Uvod u studij skandinavskih književnosti   2 P + 2 S	7 ECTS bodova 
ili 
Uvod u studij skandinavskih književnosti – B  2 sata P	3 ECTS boda  
ili
Seminar iz švedske književnost	3 sata S tjedno		5 ECTS bodova 
student/ica određuje redoslijed sam/a, u dogovoru s mentorom.

Modul III.
NORVEŠKA I SKANDINAVIJA  (36 ECTS bodova)

Kolegiji  
Norveški jezik I		6 sati V tjedno			6 ECTS
Norveški jezik II		5 sati V tjedno			5 ECTS
Norveški jezik III		4 sata V tjedno 		5 ECTS
Norveški jezik IV	 	4 sata V tjedno 		5 ECTS 
slušaju se i polažu u slijedu kroz 4 semestra.
Redoslijed kolegija
Skandinavija i Skandinavci – B   2 sata P tjedno 		4 ECTS
Norveško društvo		        1 sat P + 1 sat S tjedno	3 ECTS
Uvod u studij skandinavskih književnosti – B   2 sata P	3 ECTS
Norveška književnost	        2 sata P – 1 sat S tjedno	5 ECTS  
student/ica utvrđuje sam/a u dogovoru s mentorom.

Opis kolegija
Modul I:  ŠVEDSKI  JEZIK  U  LINGVISTIČKOM  OPISU  

Naziv predmeta:  Suvremeni švedski jezik
Naziv kolegija:  Švedski jezik I
ECTS-bodovi: 6 bodova
Jezik: hrvatski i švedski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezan
Oblik nastave: 6 sati vježbi na tjedan
Uvjeti: upis u 1. semestar
Ispit: pismeni i usmeni 
Sadržaj: 
Početno učenje švedskog jezika: usvajanje pravila izgovora, pravila pisanja, osnovne gramatike (oblika riječi i rečenica), početnog leksika. Čitanje jednostavnih udžbeničkih tekstova, početna komunikacija na švedskom. 
Cilj: 
Usvajanje početnih znanja na više jezičnih razina; razvijanje sposobnosti aktiviranja kompetencije u drugim jezicima radi bržeg učenja švedskog; upoznavanje s manjim brojem specifičnih obilježja švedske kulture.
Literatura: 
Holm, B. – Nylund, E. (2000) Deskriptiv svensk grammatikStockholm: Skriptor
Svenska Utifrån
På svenska
Sverige i fokus 
standardni dvojezični rječnik 

Naziv predmeta:  Suvremeni švedski jezik
Naziv kolegija:  Švedski jezik II
ECTS-bodovi: 7 bodova
Jezik: hrvatski i švedski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezan
Oblik nastave: 6 sati vježbi na tjedan
Uvjeti: položen kolegij Švedski jezik I, upis u 2. semestar
Ispit: pismeni i usmeni 
Sadržaj: 
Radom na udžbeničkim tekstovima te jednostavnijim nenastavnim tekstovima proširivanje vokabulara te daljnje upoznavanje sa švedskim društvom i kulturom. U pogledu gramatike, završava se upoznavanje s oblicima riječi za sve vrste riječi te se uvježbavaju složenije sintaktičke strukture. Konstruiranje jednostavnijih tekstova – opisi, argumentacije.
Cilj: 
Završeno upoznavanje s oblicima riječi. Visok stupanj primjene tih znanja te puna primjena gramatičkog znanja iz prethodnog jezičnog kolegija u pismu i govoru. Podizanje leksičke kompetencije do razine koja omogućuje razumijevanje jednostavnijih autentičnih (nenastavnih) tekstova na švedskom. Viša razina upoznatosti sa švedskom svakodnevnicom.
Literatura: 
kao i za kolegij Švedski jezik I
standardni dvojezični rječnici
članci iz 8 sidor, ’novina na jednostavnom švedskom’ 

Naziv predmeta:  Suvremeni švedski jezik
Naziv kolegija:  Švedski jezik B III
ECTS-bodovi: 4 boda
Jezik: švedski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezan
Oblik nastave: 4 sata vježbi tjedno 
Uvjeti: položen Švedski jezik I i II
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: 
Podizanje jezične i komunikacijske kompetencije putem rada na nastavnim i ne-nastavnim tekstovima složenije strukture i vokabulara, vođenjem, konverzacije i diskusija, pisanjem vlastitih razrađenijih tekstova. Upoznavanje s većim brojem švedskih idioma i poslovica. Gramatičke vježbe za savladavanje težih sintaktičkih konstrukcija. 
Cilj:  Završetak upoznavanja s normativnom gramatikom švedskog jezika. Podizanje jezične kompetencije na razinu koja omogućuje razumijevanje velikog broja autentičnih općejezičnih tekstova te iznošenje vlastitih stavova. 
Literatura: 
Ekeroth, L-J. Ordföljd, tempus, bestämdhet
Jansson, G. – Nylund, E. Enspråkiga övningar i svenska
Mål 3
Sagor och Sanningar
članci iz švedskih novina i časopisa

Naziv predmeta:  Lingvistički studij švedskog jezika
Naziv kolegija:  Uvod u lingvistički studij švedskog - B
ECTS-bodovi: 6 bodova
Jezik: hrvatski i švedski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezan
Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: upis u 3. semestar
Ispit: 2 manja seminarska rada, usmeni ispit
Sadržaj: 
Lingvistika, jezik, govor, jezične jedinice, lingvističke discipline; jezici u Švedskoj, jezične tipologije s posebnim osvrtom na švedski; švedski leksik, nasljeđenice, posuđenice, tvorenice, tvorba riječi u švedskom; fonologija, morfologija, sintaksa – opći uvid te lingvistički opis dotičnog podsustava švedskog jezika; kratak uvod u pragmalingvistiku.
Cilj: 
Upoznavanje studenata s lingvističkim temama i lingvističkim metajezikom; upoznavanje jezične situacije u Švedskoj; razvijanje svijesti o švedskom u odnosu na druge jezike svijeta; usvajanje znanja o švedskom jezičnom sustavu; usvajanje osnovnih informacija  o nadrečeničnim jezičnim jedinicama.
Literatura: 
Ljung, M. – Ohlander, S. Allmän svensk grammatik, Stockholm: Liberförlag
Yule, G. (1996). The Study of Language. 2nd ed. Cambridge University Press
poglavlja iz: 
Liljestrand, B. (1999) Språk i text
Lyons, J. (1981). Language and Linguistics. An Introduction. Cambridge University 
Press
Škiljan, D. (1980). Pogled u lingvistiku. Zagreb: Školska knjiga 
Thorell, O. (1984) Att bilda ord, Skriptor

Naziv predmeta: Lingvistički studij švedskog jezika 
Naziv kolegija: Povijest skandinavskih jezika
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezik: hrvatski/švedski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: izborni tj. alternativno s kolegijem Sociolingvistika
Oblik nastave: 2 sata predavanja i 1 sat seminara na tjedan
Uvjeti: upis u 7. semestar
Ispit: pismeni ispit i 1 seminarski rad
Sadržaj: 
Kolegij daje  pregled razvoja skandinavskih jezika, s naglaskom na društvenim zbivanjima koja su ih razdvajala ili  povezivala. Promjene se promatraju na fonološkoj, gramatičkoj i leksičko-semantičkoj razini. Prati se proces standardizacije narodnih govora, uzimajući u obzir ljude i čimbenike koji su igrali važnu ulogu. Na kraju se uspoređuju suvremeni skandinavski jezici iz ugla sličnosti i razlika. U seminaru se gradivo razrađuje na tekstovima iz pojedinih razdoblja.
Cilj: 
Upoznavanje s razvojem skandinavskih jezika kako bi se mogle uočiti sustavne sličnosti i razlike, te opći i pojedinačni čimbenici koji djeluju u jezičnom razvoju. Krajnji cilj je stjecanje znanja za razumijevanje sviju skandinavskih jezika.
Literatura: 
Obavezna:
J. Barðdal, N. Jörgensen, G. Larsen, B. Martinussen Nordiska. Våra språk förr och nu, Studentlitteratur, Lund 1997.
Dopunska:
G. Bergman: Kortfattad svensk språkhistoria, Prisma, 1970.
O. Almeningen m. fl. Språk og samfun gjenom tusen år, Universitetsforlaget, Oslo 1978.

Naziv predmeta:  Lingvistički studij švedskog jezika
Naziv kolegija: Sociolingvistika
ECTS- bodovi:  5 bodova 
Jezik:  švedski
Trajanje: 1 semestar
Status: izborni tj. alternativno s kolegijem Povijest skandinavskih književnosti 
Oblik nastave:  1 sat predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti:  upis u 8. semestar
Ispit: 1 seminrski rad, pismeni ispit
Sadržaj: 
Kolegij upoznaje studente s važnim sociolingvističkim fenomenima te ih opisuje u općim terminima i u odnosu na situaciju u Švedskoj. Razmatraju se sljedeće teme: lingvistika – sociolingvistika – sociologija jezika, jezik i društvo, jezik i kultura, jezične zajednice i govornici, usvajanje sociolingvističkih normi; jezične varijante: standard, dijalekti, sociolekti, registri, diglosija, prebacivanje koda, pidžini, kreoli, jezik doseljenika u Švedskoj, muški i ženski jezik; jezična politika, manjinski jezici; govor kao društvena interakcija: funkcije govora, govorne norme, odnosi moći i solidarnosti, oslovljavanje.
Ciljevi:
Namjera je kolegija osvijestiti kod studenata jezik kao društveni fenomen te interakciju jezika i društva. Ilustriranjem pojedinih sociolingvističkih fenomena primjerima iz švedskog jezika odnosno švedskog društva nastoji se produbiti lingvistička kompetencija studenata, a istovremeno i povećati i iznijansirati njihova švedska jezična i kulturna kompetencija. 
Literatura: 
Obavezna:
Allén, S. - Gellerstam, M. – Malmgren, S.G. (1989) Orden Speglar Samhället, 
     Stockholm: Allmäna Förlaget
Kotsinas, U-B. (2003), En bok om slang, typ, Stockholm: Norstedts Ordbok 
Romaine, S. (2000), Language in Society, Oxford University Press
Trudgill, P. (1989), Språk och socialmiljö, Stockholm: PAN/Nordstedts 
	ili: Sociolinguistics, Penguin Books Ltd.
Hyltenstam, K. (ur.) (1999), Sveriges sju inhemska språk, Lund: Studentlitteratur
Dopunska:
Adelswärd, V. (1999), Kvinnospråk och fruntimmersprat – forskning och fördomar under 
     100 år, Huddinge: FörlagsVerkstan
Andersson, L-G. (1985), Fult språk – svordomar, dialekter och annat ont, Stockholm: 
     Carlosson Bokförlag 
Loman, B. (ur.) Språk och samhälle 
Norrby, C. (1996), Så gör vi när vi pratar med varandra, Lund: Studentlitteratur
Svahn, M. (1999), Den liderliga kvinnan och den omanlige mannen – skällsord, stereotyper och könskonstruktioner, Stockholm: Carlsson Bokförlag
Trudgill, P. (2003), Glossary of Sociolinguistics, Edinburgh University Press

Modul II:  KNJIŽEVNOST  ŠVEDSKOG  JEZIČNOG  IZRAZA

Naziv predmeta:  Suvremeni švedski jezik
Naziv kolegija:  Švedski jezik I
ECTS-bodovi: 6 bodova
Jezik: hrvatski i švedski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezan
Oblik nastave: 6 sati vježbi na tjedan
Uvjeti: upis u 1. semestar
Ispit: pismeni i usmeni 
Sadržaj: 
Početno učenje švedskog jezika: usvajanje pravila izgovora, pravila pisanja, osnovne gramatike (oblika riječi i rečenica), početnog leksika. Čitanje jednostavnih udžbeničkih tekstova, početna komunikacija na švedskom. 
Cilj: Usvajanje početnih znanja na više jezičnih razina; razvijanje sposobnosti aktiviranja kompetencije u drugih jezicima radi bržeg učenja švedskog; upoznavanje s manjim brojem specifičnih obilježja švedske kulture.
Literatura: 
Holm, B. – Nylund, E. (2000) Deskriptiv svensk grammatikStockholm: Skriptor
Svenska Utifrån
På svenska
Sverige i fokus 
standardni dvojezični rječnik 

Naziv predmeta:  Suvremeni švedski jezik
Naziv kolegija:  Švedski jezik II
ECTS-bodovi: 7 bodova
Jezik: hrvatski i švedski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezni
Oblik nastave: 6 sati vježbi na tjedan
Uvjeti: položen kolegij Švedski jezik I, upis u 2. semestar
Ispit: pismeni i usmeni 
Sadržaj: 
Radom na udžbeničkim tekstovima te jednostavnijim nenastavnim tekstovima proširivanje vokabulara te daljnje upoznavanje sa švedskim društvom i kulturom. U pogledu gramatike, završava se upoznavanje s oblicima riječi za sve vrste riječi te se uvježbavaju složenije sintaktičke strukture. Konstruiranje jednostavnijih tekstova – opisi, argumentacije.
Cilj: 
Završeno upoznavanje s oblicima riječi. Visok stupanj primjene tih znanja te puna primjena gramatičkog znanja iz prethodnog jezičnog kolegija u pismu i govoru. Podizanje leksičke kompetencije do razine koja omogućuje razumijevanje jednostavnijih autentičnih (nenastavnih) tekstova na švedskom. Viša razina upoznatosti sa švedskom svakodnevnicom.
Literatura: 
kao i za kolegij Švedski jezik I
standardni dvojezični rječnici
članci iz 8 sidor, ’novina na jednostavnom švedskom’ 

Naziv predmeta:  Suvremeni švedski jezik
Naziv kolegija:  Švedski jezik B III
ECTS-bodovi: 4 boda
Jezik: švedski i hrvatski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezan
Oblik nastave: 4 sata vježbi tjedno 
Uvjeti: položen Švedski jezik I i II
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: 
Podizanje jezične i komunikacijske kompetencije putem rada na nastavnim i ne-nastavnim tekstovima složenije strukture i vokabulara, vođenjem, konverzacije i diskusija, pisanjem vlastitih razrađenijih tekstova. Upoznavanje s većim brojem švedskih idioma i poslovica. Gramatičke vježbe za savladavanje težih sintaktičkih konstrukcija. 
Cilj: 
Završetak upoznavanja s normativnom gramatikom švedskog jezika. Podizanje jezične kompetencije na razinu koja omogućuje razumijevanje velikog broja autentičnih općejezičnih tekstova te iznošenje vlastitih stavova. 
Literatura: 
Ekeroth, L-J. Ordföljd, tempus, bestämdhet
Jansson, G. – Nylund, E. Enspråkiga övningar i svenska
Mål 3
Sagor och Sanningar
članci iz švedskih novina i časopisa

Naziv predmeta:  Skandinavske književnosti
Naziv kolegija:  Švedska književnost I - B
ECTS-bodovi: 5 bodova
Jezik: švedski i hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezan
Oblik nastave: 2 sata predavanja i 1 sat seminara tjedno
Uvjeti: upis u 4. semestar
Ispit: 1 seminarski rad, pismeni ispit
Sadržaj: Kritički pregled švedske pismenosti i književnosti od vikinškog doba do kraja 20. st, uz čitanje ulomaka iz djela važnijih autora  (na pr. Sv. Birgitte, Swedenborga, Bellmana, A.Strindberga, P. Lagerkvista, S. Lagerlöf, E. Södergran). Studenti imaju obavezu pročitati dva djela proučavanih autora na hrvatskom.
Cilj: Upoznavanje s važnijim idejama, temama i stilovima švedske književnosti.
Literatura:
Obvezna:
Algulin, I. A History of Swedish Literature, The Swedish Institute, Stockholm 1989.
Edquist, S.G. &. Söderblom, I. Svenska Författare Genom Tidena, Almqvist & Wiksell, 1998.
Dopunska:
zasebne publikacije o pojedinim piscima.

Naziv predmeta:  Skandinavske književnosti
Naziv kolegija:  Švedska književnost II
ECTS-bodovi: 7 bodova
Jezik: švedski
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezan
Oblik nastave: 4 sata seminara tjedno
Uvjeti: upis u 5. semestar, položena Švedska književnost I
Ispit: 2 seminarska rada, usmeni ispit
Sadržaj: 
Pomnije sagledavanje položaja švedske književnosti u skandinavskom i evropskom kontekstu kroz stoljeća, uz čitanje djela iz opusa istaknutih autora poput  Sv. Birgitte, Dalina, Stiernhielma, Swedenborga, Bellmana, Tegnéra, Almqvista, E. Bremer, Runeberga, Strindberga, V. Benedictsson, Frödinga, Lagerkvista, H. Bergmana, S. Lagerlöf, A. Lindgren, E. Södergran, Johnsona, 
Cilj: Razumijevanje švedskih književnih strujanja kroz stoljeća, bolja upoznatost s istaknutim švedskim autorima i njihovim djelima.
Literatura: 
Obavezna:
B. Olson & I. Algulin Litteraturens Historia i Sverige, Norstedts, Stockholm, 1987.
Lönnroth, L. -  Johanesson.  Den Svenska Litteraturhistoria, Bonniers,  Stockholm, 1990. 
Dopunska:
Nordens Kvinnolitteraturhistoria, AB Wiken 1993.
Zasebne publikacije o pojedinim piscima i djelima.

Naziv predmeta:  Skandinavske književnosti
Naziv kolegija:  Uvod u studij skandinavskih književnosti 
ECTS-bodovi: 7 bodova
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: izborni tj. alternativno s kolegijima Uvod u studij skandinavskih književnosti – B i kolegijem Seminar iz švedske književnosti
Oblik nastave: 2 sata predavanja i 2 sata seminara tjedno
Uvjeti: upis u 2. semestar
Ispit: pismeni ispit i 1 seminarski rad
Sadržaj: 
Pregled skandinavskih književnosti kroz povijest. Kritička obrada najznačajnijih epoha i autora. Čitanje pojedinih važnih djela u hrvatskom prijevodu.
Cilj: Upoznavanje s razvojem skandinavskih književnosti i njihovom mjestu u europskoj književnosti.
Literatura: 
Obvezna:
Povijest svjetske književnost, vol. 6, Zagreb:Liber – poglavlja o skandinavskim književnostima
Dopunska literatura:
I. Algulin A History of Swedish Literature, The Swedish Institute, Stockholm 1989.
S. H. Rossel ed. A History of Danish Literature, the University of nebraska Press, 1992

Naziv predmeta:  Skandinavske književnosti
Naziv kolegija:  Uvod u studij skandinavskih književnosti - B
ECTS-bodovi: 3 boda
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: izborni tj. alternativno s kolegijima Uvod u studij skandinavskih književnosti i kolegijem Seminar iz švedske književnosti
Oblik nastave: 2 sata predavanja tjedno
Uvjeti: upis u 2. semestar
Ispit: 1 veći i 2 manja seminarska rada
Sadržaj: 
Pregled skandinavskih književnosti kroz povijest. Kritička obrada najznačajnijih epoha i autora. Čitanje u prijevodu i samostalno razmatranje djela relevantnih za izabranu temu seminarskih radova.
Cilj: Upoznavanje s razvojem skandinavskih književnosti i njihovom mjestu u europskoj književnosti.
Literatura: 
Obvezna:
Povijest svjetske književnost, vol. 6, Zagreb:Liber – poglavlja o skandinavskim književnostima
Dopunska literatura:
I. Algulin A History of Swedish Literature, The Swedish Institute, Stockholm 1989.
S. H. Rossel ed. A History of Danish Literature, the University of nebraska Press, 1992

Naziv predmeta: Skandinavske književnosti
Naziv kolegija: Seminar iz švedske književnosti
ECTS-bodovi: 5
Jezik: švedski/hrvatski
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: izborni tj. alternativno s kolegijem Uvod u studij skandinavskih književnosti i kolegijem Uvod u studij skandinavskih književnosti – B. 
Oblik nastave: 3 sata seminara na tjedan
Uvjeti: upis u 10. semestar
Ispit: 1 manji i 1 veći seminarski rad
Sadržaj: Obrađivati će se pojedine teme, ideje ili djela značajnijih pravaca ili autora.
Cilj: Osposobljavanje za samostalan, kritički pogled na švedsku književnost.
Literatura: 
Ovisno o sadržaju pojedinog seminara.
Obavezna:
Lönnroth, L. & Johanesson, H-E. (1990) Den Svenska Litteraturhistoria, Stockholm: Bonniers.
Nordens Kvinnolitteraturhistoria, AB Wiken 1993.
Dopunska:
Posebne publikacije o pojedinim piscima i djelima.

Modul III:  NORVEŠKA  I  SKANDINAVIJA

Naziv predmeta: Suvremeni norveški jezik
Naziv kolegija:  Norveški jezik I
ECTS-bodovi: 6 bodova
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezan
Oblik nastave: 6 sati vježbi na tjedan
Jezik: hrvatski/norveški
Uvjeti:  upis u 1. semestar
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj: 
Kolegij daje studentima osnove izgovora i gramatike norveškog jezika, osnovni leksik kroz tekstove iz udžbenika te vježbe osnovnih gramatičkih oblika.
Cilj kolegija: 
Nakon završenog kolegija studenti bi trebali moći razumijeti jednostavne tekstove i razgovore vezane uz svakodnevne teme, te sami govoriti i pisati o takvim temama.
Literatura: 
E. Elingsen, K. Mac Donald En, to tre på norsk, 
E. Elingsen, K. Mac Donald På vei
L. a. Greftegref Enkel norsk grammatikk
A. B. Strandskogen Norsk for utlendinger 1

Naziv predmeta: Suvremeni norveški jezik
Naziv  kolegija:  Norveški jezik II
ECTS-bodovi: 5 bodova
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezan
Oblik nastave: 5 sata vježbi na tjedan
Jezik: norveški
Uvjeti: položen ispit Norveški jezik I
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj kolegija: 
Kolegij nastavlja razvijati jezične vještine, produbljuje znanje gramatike i vokabulara. Uvodi jednostavne autentične tekstove iz dnevnog tiska i dječje literature. 
Cilj kolegija:
Studenti trebaju steći veću sigurnost u izražavanju (usmenom i pismenom) na Norveškom jeziku, uz manje grešaka, o temama obuhvaćenima materijalima korištenim u nastavi.
Literatura: 
udžbenici:	
E. Elingsen, K. Mac Donald En, to tre på norsk, 
E. Elingsen, K. Mac Donald På vei
L. a. Greftegref Enkel norsk grammatikk

Naziv predmeta: Suvremeni norveški jezik
Naziv kolegija:  Norveški jezik III
ECTS-bodovi: 5 bodova
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezan
Oblik nastave: 4 sata vježbi na tjedan
Jezik: norveški
Uvjeti: položen ispit Norveški jezik II
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj kolegija: Studenti rade s tekstovima i vježbama s temama prvenstveno iz svakodnevnog života i društva. Koriste se i kraći književni tekstovi. Također se dalje proširuje znanje gramatike i vokabulara. 
Cilj kolegija:
Nakon odslušanog kolegija studenti bi trebali moći razumjeti pisane i usmene tekstove suvremenih tema, te jednostavnije novinske članke. Iznositi (usmeno i pismeno) svoje stavove o temama obrađivanim tijekom kolegija.
Literatura: 
Udžbenici: 
E. Elingsen, K. Mac Donald Stein på stein, Samfunnsfag of norsk for fremmedspråklige elever
E. Elingsen, K. Mac Donald Her på berget
A. B. Strandskogen Norsk for utlendinger 2/3

Naziv predmeta: Suvremeni norveški jezik
Naziv kolegija: Norveški jezik IV
ECTS-bodovi: 5 bodova
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezan
Oblik nastave: 4 sata vježbi na tjedan
Jezik: norveški
Uvjeti: položen ispit Jezičnih vježbi III
Ispit: pismeni i usmeni
Sadržaj kolegija:  
Čitaju se i obrađuju nešto duži tekstovi i izvadci iz književnih djela. Obrađuju se složenije gramatičke forme, te se proširuje vokabular i uče idiomi. Jezična analiza književnih tekstova koje studenti na norveškom jeziku čitaju za kolegij iz norveške književnosti.
Cilj kolegija:
Omogućiti studentima izražavanje bez poteškoća i grešaka, razumjevanje različitih (pismenih i usmenih) tekstova, te producirati konkretnije tekstove na različite teme.
Literatura: 
E. Elingsen, K. Mac Donald Stein på stein, Samfunnsfag of norsk for fremmedspråklige elever
E. Elingsen, K. Mac Donald Her på berget
A. B. Strandskogen Norsk for utlendinger 2/3

Naziv predmeta : Skandinavska društva
Naziv kolegija:  Skandinavija i Skandinavci - B
ECTS-bodovi:  4 boda
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (zimski)
Status: obavezan 
Oblik nastave: 2 sata predavanja tjedno
Uvjeti: upis u 1. semestar
Ispit: 1 manji seminarski rad, pismeni ispit
Sadržaj: 
Kolegij pruža informacije o zemljopisnim i demografskim osobinama Norveške i drugih skandinavskih zemalja, njihovoj povijesti, suvremenoj organizaciji društva, istaknutim ličnostima u raznim područjima života, običajima te o pojedinim aspektima umjetnosti (likovnim umjetnostima, arhitekturi, filmskoj umjetnosti, stripu…). Studenti izabiru temu   koja se odnosi na Norvešku te je detaljnije razrađuju u obliku pismenog seminarskog rada.
Cilj: 
Omogućiti studentima upoznavanje s obilježjima skandinavskih zemalja i skandinavskih kultura, stjecanje znanja koje će biti podloga drugim kolegijima i općenito omogućiti bolje razumijevanje i bolje snalaženje u skandinavskim temama.
Literatura: 
Lagerqvist, L. O. (2001) Swedish History, Svenska institutet 
radni materijali na hrvatskom i engleskom

Naziv predmeta: Skandinavska društva
Naziv kolegija:  Norveško društvo
ECTS-bodovi: 3 boda
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezan
Oblik nastave: 1 sat predavanja + 1 sat seminara tjedno
Jezik: hrvatski
Uvjeti: položen kolegij Skandinavija i Skandinavci
Ispit: pismeni, 1 seminarski rad
Sadržaj kolegija:
Kolegij se bavi karakterističnim elementima norveškog društva, institucijama i običajima. 
Koriste se različiti izvori (internet stranice Ministarstva vanjskih poslova Norveške, članci iz dnevnog tiska) i norveški i ne-norveški pogledi na ove teme. 
Cilj kolegija:
Upoznavanje s bitnim osobinama suvremenog norveškog društva koje Norvešku čine specifičnom, te s povijesnim razvojem Norveške kao države.

Naziv predmeta:  Skandinavske književnosti
Naziv kolegija:  Uvod u studij skandinavskih književnosti - B
ECTS-bodovi: 3 boda
Jezik: hrvatski 
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezan
Oblik nastave: 2 sata predavanja tjedno
Uvjeti: upis u 2. semestar
Ispit: 1 veći i 2 manja seminarska rada
Sadržaj: 
Pregled skandinavskih književnosti kroz povijest. Kritička obrada najznačajnijih epoha i autora. Čitanje u prijevodu i samostalno razmatranje djela relevantnih za izabranu temu seminarskih radova.
Cilj: Upoznavanje s razvojem skandinavskih književnosti i njihovom mjestu u europskoj književnosti.
Literatura: 
Obvezna:
Povijest svjetske književnosti, vol. 6, Zagreb: Liber – poglavlja o skandinavskim književnostima
Dopunska literatura:
I. Algulin A History of Swedish Literature, The Swedish Institute, Stockholm 1989.
S. H. Rossel ed. A History of Danish Literature, the University of Nebraska Press, 1992

Naziv predmeta:  Skandinavske književnosti
Naziv kolegija:  Norveška književnost 
ECTS-bodovi: 5 bodova
Trajanje: 1 semestar (ljetni)
Status: obavezan
Oblik nastave: 2 sat predavanja + 1 sat seminara tjedno
Jezik: hrvatski (dio tekstova na norveškom)
Uvjeti: odslušan kolegij Uvod u studij skandinavskih književnosti
Ispit: pismeni + seminarski rad
Sadržaj kolegija: 
Kolegij se nadovezuje na Uvod u studij skandinavskih književnosti. Nakon općeg pregleda norveške književnosti, usmjerava se na pojedinačna djela istaknutih autora  (Asbjørnsen i Moe, H. Ibsen, B. Bjørnson, K. Hamsun, S. Undset, T. Vesaas, T. Nilsen,  J. Gaarder i drugi) i njihovu analizu. Studenti trebaju pročitati djela ili izvatke iz djela desetak izabranih književnika.
Cilj kolegija:
Upoznati studente s najvažnijim autorima i djelima norveške književnosti, te smjestiti norvešku književnost u skandinavski i svjetski kontekst. Također je bitno upoznavanje s djelima na izvornom jeziku.
Literatura:
Povijest svjetske književnosti, vol. 6, Zagreb: Školska knjiga

Andersen, Per Thomas  Norsk litteraturhistorie,